7 52 
vaeret af mild Charakter; kun i Laurvig og i vestre Raabygde- 
lagct syncs den at have liavt Tilboielighed til Complication 
med stserkere inflammatoriske Brystaffectioner. 
Samtidig med Maeslingerne og i mange Egne som Forlobcr 
for samme visfe sig Strubehosten tcmmelig udbredt og bort- 
rivende et ikke nbetydeligt Antal Born. I Christiania Stift fore- 
kom don isaer i Christiania By, i Hadeland og Land, samt i 
Hedemarken og Guldbrandsdalen. 1 Christiania var det i de 
Tilfaelde, der forlob dodeligt, temmclig almindeligt under Syg- 
dommens Forlob at finde membranose Exsudater paa de blode 
Dele i Halsen og Svaelget, navnlig paa Tonsillerne. I Chri- 
stiansand , Flekkefiord, Stavanger og paa Karmoen var Syg- 
dommen ogsaa tcmmelig udbredt. Ligesaa i Landdistricterne i 
Bergens Stift. Dodeligheden angives fra de fleste Steder at 
have gaaet op til 40 a 50 pCt. af de Angrebne. 
En Epidemic, der mecst passende omhandlcs efter Strube- 
hosten, er Svaelgcroup eller den saakaldte Diphtheritis. Det 
Sted, livor denne Sygdom ha\de sin Hovedstation, var Throud- 
hiems Stiff, og navnlig Throndhiems By, hvor den i Aarets Lob 
anrettede betydelige Odelseggelser. Ldentvivl kan dens Begyn- 
delse allerede dateres fra Slutningen af 1845, men forst i inde- 
veerende Aar vakte den vidcre Opmserksomhed. Den vedvarede 
hele Aaret igiennem, men syncs at have havt to Culminations- 
punkter, idet Maancderne Juni og Juli samt September og Oc- 
tober leverede det betydeligste Antal Syge. Det hele Antal An- 
grebne arislaaes lavt ansat til 500 eller 4 pCt. af Befollmingen 
og Mortaliteten omtreut til 15 Procent, maaskee snarere mere 
end mindre. Sygdommen optraadte med Feberbevaegelser, der 
saedvanligt lige fra Begyndelsen af viste en tydelig asthenisk 
Charakter. Saedvanligt efter to Dage kom der stikkende Smer- 
ter i Halsen og i Orene med mork Bodme og strcrk Svulst i de 
blode Dele i Svaelget. Inden 24 Timer derefter viste sig hvide 
