859 
gerne i N. Amt omtaler ogsaa disse Rygsmerter; den sammc 
saae hos 3 Drengeborn Noma som en dodelig Slutning af 
Feberen; fra andre Districter omtales dog ogsaa Diarrhoe i 
Forbindelse med den typbose Feber. 
For Sharia gens feber bar Jylland nsesten ganske vseret for- 
skaanet i vort Triennium; kun i Lemvig var i Slutningen af 
Sommeren 1845 en indskrsenket Epidemic, temmelig mild, med 
klidagtig Afskalling og Tilboieligbed til Vandansamlinger og 
Ledsvulster. 1 1843 var i det nordostlige Siselland, sandsyn- 
ligviis udgaaet fra Helsingocr, begyndt en Epidemie, der endnu 
i Begyndelsen af 1844 fortsatte sig i Frederiksborg og en Deel 
af Kiobenhavns Amt ; den skal have vseret meget udbredt paa 
Landet, men tillige mild, saa at Lsegehielp sielden sogtes ; i 
Helsingoer omtales dog megen Disposition til Hiernebetsendelse, 
hyoraf Here dode, og i Gientofte begyndte den med stor Dode- 
lighed; i Hillerod var Desquamationen pulverulent, i Lyngby Di- 
strict meget dybtgaaende og efterladende langvarige Ulcerationer. 
Paa Frederiksvserk var Epidemien endnu i December dette Aar, 
og i Frederiksund vedblev den til Mai 1845. Paa Laalandviste 
Sygdommen sig sporadisk i 1844, i de forste Maaneder mere 
paa 0stsiden, i det sidste mere paa Vestsiden, og i lste Quar- 
tal 1845 forekom ogsaa nogle i Stubbekiobing. I Novbr. 1844 
begyndte en Epidemie i Egnen mellem Nestved og Holstein- 
borg, der fortsatte sig giennem de 3 forste Quartaler af 1845 
i hele det sydvestlige Siselland og isser var ganske almindelig, 
i Korsoer fra Juli til September; Epidemien var meget mild og 
uden Tilboieligbed til Eftersygdomme. 
I Kiobenhavn forekom Skarlagensfeber jevnligt i hele Tids- 
rummet, mere dog i Aarenes sidste, end i deres forste Halvdeel; 
som Epidemie optraadte den egentlig forst i September afvigte 
Aar, meget ofte friselartig og med excorierende Nseseblod ; i de 
4 sidste Maaneder dode 71 af denne Sygdom ber i Bven. Ved 
