931 
de dem tilskrevue Saeregenheder; viste ovcrhovedet det Mislige 
i at bedomme Hovedets specielle Former efter Oiemaal og an- 
i befalede de af bam i et almindeligt Mode foreslaaede noiagtige 
Maalinger. Med Hensyn til den af Professor Retzius ligeledes 
i ct tidligere almindeligt Mode fremsatte Bemaerkning, at de af 
forskiellige amerikanske Stammer foretagne viikaarlige Foran- 
dringer af Hovedskallens Form ikke medfore de tilsvarende 
sieelelige Forandringer, da kunde ban ikke erkiende dette Rai- 
sonnements Gyldighed i phrenologisk Hensee nde. Naar Natu- 
( ren uddanner en Form, da skeer dette nemlig uforstyrret, og 
I de indre, in casu siaelelige Forandringer, som ere en Folge 
deraf, skee naturmsessigen ; i modsat Fald, hvor Forandringerne 
skee vilkaarligeu, bliver dette naturstridigt, og kan derfor ikke 
i tillaegges nogen Betydning. 
Etatsraad Sibbern tog af Prof. Ottos Foredrag Anledniug til at 
giore opmserksom paa nogle Misforstaaelser eller Mistydninger 
af Galls Lsere, som han fandt almindelig udbredte baade bos 
Modstandere og Tilhsengere. Den ene er den, at man antager, 
at ifolge Gall Intelligentsen skal have sine Organer i de for- 
reste Hierne lobi, da dog Gall paa det bestemteste erklcererog gior 
giseldende, atnoget saa Almindeligt, som F'ornuft, almindeligt 
| Indicium, altsaa ogsaa almindelig Intelligents , inlet ssereget 
Organ bar, men beroer paa Siselens Virken i Tolaliteten af alle 
sine Hierneorganer; men at iovrigt hyert Organ for sig med- 
| forer sin eiendommelige Intelligents. Saaledes henlaegger Gall 
den «materielle Betingelse» for Listen og Forslagenkeden, som 
dog i Almindelighed lienregncs til Klogskaben og Forstandigheden, 
ilike i Pandepartiet, men bag Oret. — Den anden Misforstaaelse er 
! den, at efter Gall det mere Dyriske skulde have sit Scede bag- 
1 til. Det Dyriske og det hoiere Menneskelige danne nemlig ikke 
f 1 den Modssetning, som i denne Henseende skal bemcerkes, men 
det er Modssetningen mellem Egoitet og Universelt , som der 
1 59 * 
