933 
Ulykkeliges Kaar saavel i materiel, som aandelig Henseende. 
De Blinde, som for paa mange Steder vare til Spot eller i alt 
Fald bleve brugte til at vaekke Medlidenhed med, fik nu fra 
en yngre Alder af en bestemt ordnet og dannet Opdragelse, 
la3rte foruden Musik, hvortil de flestc Blinde ligesom af Natu- 
ren have Anlaeg, de forskiellige Skolevidenskaber, isaer Regning, 
Historic, Geographic og Religion ; bertil kom endnu, for om 
mnligen i Fremtiden atkunne ernaere sig selv, adskillige Haand- 
arbeider, som Strikning, Vaevning, Fletning etc., Ting jeg forud- 
saetter som bekiendte for den hoitaerede Forsamling. Man sogte 
i det Hele at giore dem deres Tilstand saalidet folelig som 
mnligt, og opdage Midler til at bode paa de Evner, Nafuren 
havde negtet dem. Det man i lang Tid fandt vanskeligst at 
Icere dem var at skrive, deels saaledes at Seende kunde Isese 
deres Skrift, deels at Blinde kunde meddele sig skriftligen til 
andre Blinde. 
Her, ligesom jeg maa bemaerke, at det oftest er Tilfaelde 
med Opdagel.ser af Lettelsesmaader for Blinde, var det Blinde, 
som tidligere havde seet og i en mere fremrykket Alder havde 
mistet Synet, der vidste at finde Raad. 
Af de mangfoldige Skrive- Apparater og Maskiner, der exi- 
stere, maa jeg fremhaeve Foucaults som den simpleste, meest 
practiske, og som og Pariser Akademiet har haedret med Me- 
daillen. Den benyttes ei alene i Blindeinstitutet i Paris, i 
quinze-vingt, hvor Opfiuderen boer, men bliver nu mere og 
mere almindelig i de bedre Blindeinstituter i Europa, som Am- 
sterdam etc. Ogsaa her har man begyndt at bruge den, og 
ere der adskillige Blinde i vort Institut, der allerede skrive ret 
godt med den. 
Her vil jeg vise dem Maskinen og forskiellige Skrifter, 
deels af Foucault selv, deels af andre Blinde, skrevne ved 
HieJp af denne Maskine. I Lobet af 2 a 3 Maaneder laere blinde 
