964 
undertiden en fin S tribe af sort Pigment siddende i Furen ; i 
Tykkelson af Sclerotica sees sammesteds oftest et Kar, som skin- 
ner igieunem den, og som derfor kan veilede ved Aabningen 
af 0iet. 
Naar0ietderimod ikke er aldeles friskt, eller ikke eraabnet med 
tilborligForsigtighed, eller efterat vsere aabnetbar henligget endog 
meget kort Tid udsat for Luften, da danner der sig en virkelig 
Folde, der forlober fraRanden afSeenerven, eller strsekkende sig no=> 
get ind over den, til Foramen centrale og derfra kortere eller 
laengere ud over samme. Ogsaa Foramen centrale viser sig 
da toppet eller omgivet af en lille Void, men ogsaa dette er kun 
secundsert, og det er derfor urigtigt at grunde Accommoda- 
tionsevnen paa Foramen centrale og de bosliggende Deles for- 
skiellige Niveau. Paa Udsiden af Nethinden viser sig en tvde- 
lig Fure, der ikke blot straekker sig igienncm Folden, men og- 
saa udenfor samme paa bin Side af Foramen centrale; ogsaa 
Foramen viser sig ofte paa Udsiden som en Fordybning Foldens 
Hoide og Form er forskiellig, hvilket ligeledes antyder, at den 
ikke er naturlig; undertiden er den fiat rynket; undertiden 
fremtraeder den som en Void fra Seenerven til Foramen cen- 
trale, omgiven af een eller to halvmaaneformige Volde; under- 
tiden sees kun de to halvmaaneformige Volde og in gen Plica 
mellem dem; disse Volde kunne ligge taet op til hinaoden og 
parallel!, mere eller mindre boiede, og med en mellemveerende 
Fure; undertiden Andes tillige en lodret Folde, saa at den saa- 
kaldte Plica centralis bar en Korsform. Hos nyfodte Born ere 
Forandringerne efter Doden ganske de samme som hos Voxne. 
At der netop altid dannes en Folde paa dette Sted, beroerpaa, 
at Nethinden ’ her og i Foramen centrale er lyndest og derfor 
falde sammen forst her; ikke blot denne Folde, men ogsaa 
andre Folder, der efter nogen Tids Forlob dannes paa audre 
Steder af Nethinden, kunne glattes ud; ogsaa dette taler 
