968 
Efterat Etatsraad Thomsen var valgt til Ordforer i Modet, 
og efter en kort Discussion om adskillige af de paa Bordet freni- 
lagte Cranier fra hedenske Gravhoie , i hvilken navnlig Prof. 
Nilsson, Retzius og Sundewall deeltoge, gik man over til napr- 
mere at drofte den Maade, hvorpaa Conferentsraad 0rsteds 
Forslag bedst vilde kunne bringes i Udovelse. 1 de Foredrag, 
som dcsangaaendc bleve lioldte af Dhr. Forcbbammer, Worsaae, 
Eschricht, Retzius, Sundewall og Thomsen, der Alle stcerkt 
fremhaevede de mange og forskiellige Beroringspunkter mellem 
Natur- og Oldforskere, discuteredes forskiellige Forslag om 
Nedsaettelsen af sammensatte Comiteer af Naturforskere og Old- 
grandskere i de tre nordiske Riger samt om Comileernes Virk- 
somhed ved Udgravninger, ved Udbredelsen af noiagtige Instruxer 
for Udgravninger o. s. v. Der opstod herved Sporgsmaal om 
de noevnte Comiteers Forhold saavcl til de allerede bestaaende 
antiqvariske og naturvidcnskabelige Institutioner i Norden, som 
til hinanden indbyrdes, i hvilken Anledning del udhaevedes, at 
det ingenlunde var Hensigten at gribe forstyrrende ind i de 
antiqvariske Institutioners Virksomhed , men tvertimod af al 
Magt at undersiotte dem ved at Jade Naturforskernes Erfaringer 
traede til, og ved at indhenfe comparative Oplysninger fra an- 
dre Uande. For at udjevne alle Yanskoligheder foreslog ende- 
Prof. Nilsson, at der ved det skandinaviske Naturforskermode, 
ligesom ved « the British Association for the Advancement of 
Science», sknlde danne sig en egeu ethnographisk Section, hvori 
Natur- og Oldforskerne naermest kunde samvirke til at oplyse 
Menneskeslaegtcns og navnlig det skandinaviske Folks Naturtil- 
stand. Da Dhrr. Forchhammer, Worsaae m. FI. fuldkommen 
tiltraadfe dette Forslag, idet det blev bemaerkef, decls at Old- 
graudskerens Virksomhed, forsaavidt den gaaer ud pan, at op- 
klare Meuneskeslaegtens forhistoriske Tilstand, vmseutlig cr nalur- 
historisk, (leels at Ethnographien, der hidtil har vaeret altfor 
