53 
Fab. XCII. l. KRANSADE FINGER-SVAMPEN. 
(Clavaria cristata Holsisk.) 
2 . K( )R A L L- Kl XG ER-S V A M PEN. 
(Clavavin rondlnides L. Ku.) 
A. Myc. f. /». 4H7, 
Af Finger-svamparnas slägte äro förut afbildade tvcnnc 
arter, ueml. <lon Höggula och Di-uf-Finger-sivi mpen. Ilada 
dessa hafva hvitt fröstoft, som lätt synes aftallet, om de läg- 
gas pa svart botten. 1 ill samma afdelning höra äfvon dessa 
helt oeh hållet hvita arter, hvilka till sina egenskaper sa 
fullkomligt öfvercnsstämma , att vi här framställt dem ge- 
mensamt, 
Oaktadt den stora likheten äro <le likväl lätt urskilda. 
Den Korallika växer i tätare tufvor, mera regelbunden oeh 
med tjockare stam, som förgrenar sig uti oregelbundna gre- 
nar, hvilka äro aftrubbade, icke fransade. Den linnes under 
rvenne former, en med utdragna mera likformiga grenar, 
den andra mycket kort, knappt mer än tumshög. 
Den Fransade Finger-svampen är oftast spridt växande, 
sällan tufvig, till consistensen mera seg, har oftast smal 
stam, ej tjockare än grenarna, som upptill äro vidgade oeh 
r 3. Bpier. /-. Ö72. 
i spetsen delade, liksom fransade. Den är i hög grad för- 
änderlig. 
Bada arterna växa pä jorden; Knriill-Finyer-scampen helst 
pa gra sväxta, ställen, mera sällsynt (dess mindre form var i 
ar ymnig vid Knifsta station i Upland); den Fransade åter 
mest i skogar på fuktiga ställen. 
Bada arterna äro, liksom alla med hvitt fröstoft, milda, 
ätliga, välsmakande. Utom de här anförda förtjenar den 
H< i </l)l a (Clavaria amethystina) uppmärksamhet ; den är en- 
dast funnen i S. Sverige. Deremot äro alla Finger-svam- 
par med gult fröstoft till smaken mer eller mindre bittra 
oeh derför förkastliga. 
Tal). XC1L, f. 1 — 3 framställer yppigare och tufvigare former af C’, cri- 
stata, f. 4, 5 eoralloidcs. 
Tab. XCIII. HVITA TRYKKELN. 
(Terfezia Le.onis Tit.asnh. — Tuber nieeum (Dksf.) 
Tryffelsvamparne utgöra en egendomlig grupp, som till 
yttre utseendet eger största likhet med Röksvamparne, syn- 
nerligast ordningen Hymenogastres, (se Fr. Botan. Utfi., 
III. p. 351), med hvilka de länge varit förenade, men afvika 
så väsendtligt genom sin helt olika fröredning, att de maste 
föras till en helt annan familj, Hylmcnmparw (Ascomycetes). 
■Sporerna äro nemligen inneslutna inom egna hylsor (f. 1, i), 
liksom hos Murkelsvamparne (se t. 54), oeh genom medel- 
former öfverga Tryffelsvamparne till Vartsvamparne (Sphae- 
riacei). 
Åfven genom sitt växesätt afvika Tryffelsvamparne vä- 
sendtligen fran öfriga Svampar. Flertalet af . deras arter 
växa under jorden. De äro mycket talrika i södra oeh vestra 
Europa, hvarest vintrarna äro blida, emedan deras bästa 
växetid är vintern. Deremot äro de högst sällsynta i norra 
Europa, der marken vintertiden är tillfrusen; hos oss är 
blott en art, Hvita Tryffeln, ett par gånger tillfälligtvis 
träffad pa egendomarna Cedersberg oeh lvuscboholm nära 
Linköping. 
Den Äkta Tryffeln (Tuber cibarium) är icke funnen i 
Sverige; dess upptagande som Svensk i Linn. Fl. Su. beror 
pa ett misstag. Den Hvita Tryffeln skiljes lätt frän den- 
samma genom sin släta yta och hvita färg. Båda äro kända 
och högt värderade som läckerheter. Det vore önskligt, att 
någon art af Tryffel hos oss någonstädes kunde finnas i mängd; 
men för att insamla Tryffel-arter maste man ega dertill dres- 
serade hundar, hvilka genom sin tina lukt kunna vädra livar 
svampen kan uppgräfvas. 
Hvita Tryffeln tillhör egentligen Norra Afrika och är 
redan i S. Europa sällsynt. Dess förekommande i Sverige 
är derföre särdeles anmärkningsvärdt. Men just detta betager 
oss förhoppning om dess förekommande någonstädes i mängd. 
Af de falska Tryffel-arterna finnas deremot hos oss flera 
arter, som man vanligen menar vara verklig Tryffel. Sadane 
äro < letar iana variegata, Hydnangiupi carneum, arter af Rhizo- 
pogon, Ela phomyves m. fl., men dessas sporer äro aldrig in- 
neslutna i egna hylsor, oeh inuti äro de gropiga, ej täta, ge- 
nomdragna med sporförande adror. De växa tillika i jord- 
brynet (ej under jorden) utom Elaphomyces, hvars arter i 
folkspråket äro kända under namn af har äpple. 
Tab. ('XIII iiv kopierad efter Tulasne, emedan jag icke halt tillgäng till 
IViska exemplar. 
14 
