125 
38 
Løvbladenes Anatomi (hvortil spredte Bidrag ere givne af 
M e ttenius , Kraus, Dippel, Thomas, Geyler, Van 
Tieghem, Bertrand, o. a.) maa jeg dog fremhæve et Punkt, 
som vel tildels er bekjendt, men ikke paaagtet tilstrækkelig, 
og som forekommer mig at have stor Interesse. Hos en Del 
Coniferer og Gnetaceer findes ikke en enkelt, i Medianlinien 
liggende Ribbe, men to parallelt ved Siden af hverandre lig- 
gende, som forøvrigt vel i Regelen eller altid ere opstaaede 
ved Deling af én Stræng inde i Stammen. Thomas (Prings- 
heims Jahrb. IV, S. 45) adskiller 4 Trin i denne Tvedeling; 
Abies og nogle andre danne det første, hvor det adskillende 
Væv er svagest og der ofte kun er 1 Stræng i Naalen, Pinus 
det næste, Sciadopitys det 3die (men den maa gaa ud, da det 
af Thomas som ét betragtede Bladorgan er dannet af 2 sam- 
mensmæltede), Ginkgo og Ephedrq det 4de. I Bladstilken af 
disse sidste løbe to Karstrænge ved Siden af hinanden som hos 
Pinus , men ikke sammenholdte af nogen fælles Skede; hver 
af disse to Strænge dele sig hos Ginkgo gjentagne Gange 
dichotomisk i Bladpladen. 
Nærmere Data findes ogsaa hos Bertrand (Ann. d. sc. 
nat., V Ser., 20, p. 1 — 153). Om Ginkgo hedder det (S. 34): 
»Contrairement å l’immense majorité. des Coniféres, la feuille du 
Salisburia est munie d’un long pétiole; ... 5, sa base il con- 
tient deux faisceaux paralléles qui ne sont que les deux branches 
d’un faisceau primaire unique qui s’est divisé bien avant d’entrer 
dans la feuille«. 
Og hermed kunne ogsaa Van Tieghems Udtalelser og 
Undersøgelser sammenholdes (4 og 5, p. 57 1 — 72). 
Den samme Mangel paa Midtribbe, som er karakteristisk 
for mange Coniferers Blade, er det i endnu højere Grad for 
Cycadeernes saa vel Løvblade som Kjønsblade. Nervaturen af 
deres Løvblade findes omtalt hos Al. Braun (13, S. 322 — 25), 
men kun i de grove Træk , som ogsaa for aller største Delen 
tidligere vare kjendte og benyttede af Systematikerne. Der 
