100 
13 
rørdannelse. Denne har jeg overhovedet endnu ikke iagttaget 
hos nogen Cycadé. 
Kim sækken og Frøhvidens Anlæggelse. 
Inden Kimsækken har fortrængt sine Søsterceller, er den 
yderst tyndvægget som disse, og den store Celles tynde Væg 
løsrives i Regelen ved Snit gjennem Æggets Midte, saa at den 
som en sammenfoldet Sæk ligger mere eller mindre frit i 
Midten. Søstercellerne ere snart fortrængte; dog har jeg altid 
fundet, at der tæt om den udvoxede Kimsæk bliver et tyndt 
Stratum af noget sammentrykte, brunlige, indholdsløse Celler 
tilbage, som ikke synes at blive resorberede (Tav. III, Fig. 32 
ved se). 
Har Kimsækken naaet sin fulde Størrelse, fortykkes ogsaa 
dens Væg (selv før end Frøhviden helt er anlagt), og den 
bærer tydelige Minder om sin Herkomst, sin Sporetid; Væggen 
deles i to Lag (Tav. III, 23), af hvilke det ydre viser sig radiært 
stribet, og den faar Korkens Egenskaber; lagt i Chlorzinkjod 
(24 Timer og mere) bliver den gul, medens alle omgivende 
Cellers Vægge farves violette. 
Kimsækken fyldes dernæst med Frøhvide, hvilket som be- 
kjendt sker uafhængig af Befrugtningen; dog har jeg truffet en 
hel, ubefrugtet Blomst af Ceratozamia , i hvilken det ikke var 
sket, der var kun den tomme Kimsækhule. De første Celler 
opstaa som hos Conifererne og Isoetes ved fri Celledannelse op 
til Kimsækkens Væg; hurtigt optræder derpaa Celledannelse ved 
Deling, og idet den fortsættes fortrinsvis ved tangentiale Vægge, 
opstaar i centripetal Udvikling et Væv af regelmæssig radialt 
ordnede Celler (Tav. II, 4, 5; III, 2, 3). I Midtlinien af Ægget, hvor 
disse fra alle Sider fremtrængende Cellerader støde sammen, 
bliver Ordningen uregelmæssig. I Frøhvidens første Stadium 
er den et gelatinøst Væv af tyndvæggede, med store Cellekjærner 
udstyrede Celler, der ikke ere plasmarige. De periferiske Celler 
dele sig foruden tangentialt ogsaa radialt, og der dannes derved 
