ezen egyedül helyes útról eredményezte aztán azt. hogy adatai 
teljesen rendszertelenek. * 1 II. III. IV. V. VI. VII. ) 
/». a könyvtár ismertetését mindjárt a Florisztikával kezdi, 
holott ez a disciplina egyike a később keletkezetteknek (Thal, 
ScHWENCKFELD, JuNGERMANN. MkNZEL. BaUHIN G. etC.) és pedig — 
LiNNÉvel; itt aztán felsorol müveket, mint a Genera plantarum. a 
Systema naturae (s nem <.inatinale», mely más értelme mellett még 
nyelvtani botlás is!), a Philosophia botanica. Ezek a könyvek csak 
nem tartoznak tán a «Florisztika» kőiébe!? Linné művei között 
szerepelnek még a « Systema plantarum» és a «Systema vegetabi- 
lium». Ilyen czímű müveket Linné sohasem irt; az előbbi Reichard- 
nak műve s nem egyéb mint egy bővített Species plantarum (ezért 
mondja W’illdenow az ő Spec. plánt, kiadásának czímlapján «editio 
quarta, post Reichardianam quinta»), az utóbbi czímet pedig Murray 
használta legelőször, aki LiNNÉnek Systema naturae-jából csupán 
a növényekről szóló részt dolgozta fel s ezért sorakozik a Murray: 
Syst. veget. ed. XIII. (tulajdonképen ed. I.) szorosan a Linné Syst. 
nat. ed. XI 1. után. A RiCHTER-féle Codex botanicus Linnaeanus-t 
is maga-csinálta ál-ezímen közli: «Caroli Linnaei Opera». Hogy a 
Gén. plant.-nak méh kiadásai vannak meg a könyvtárban, ezt 
fontos volna tudni, de ezt /»’. nem mondja meg, valamint azt sem. 
miért nem említi a Corollarium Generum plantarum-ot, a két Man- 
tissát s a Supplementum plantarum-ot. mikor ezek a Gén. pont- 
sorozatnak nélkíilözhetlen kiegészítő részei. S ha már Linné müveiből 
csak példa-képen akart néhányat bemutatni, a most említett három 
fontos művet, valamint a Systema naturae X. és XII. kiadását, a 
Fan suecus-t (mint a binominalis nomenklatúra legelső forrású!) s 
tekintettel a IvuvrzE-féle actualis nomenktaturai mozgalomra: a 
Critica botaniCa-t. mint elsőrangú fontosságúnkat. ha a könyvtárban 
megvannak nem lett volna szabad elhallgatnia; ha pedig 
nincsenek meg — ezek utólagos beszerzésének szándékáról kellett 
volna a közönséget megnyugtatnia. 
LiNNÉvel ekként végezvén, nehány reákövetkező fiorisztikai 
1 Példaképen álljon itt egy megfelelő osztályozás : 
I. A kezdettől a könyvnyomtatás feltalálásáig. 
II. A könyvnyomtatás kezdetétől BRUNFELS-ig (a Herbarius-ok, 
Ortus-ok és Commentatorok korszaka). 
III. BRUNFF.Ls-töl Bauhin Gáspár-ig (a Páterek korszaka). 
IV. Bauhin Gáspár-tól LiNNÉ-ig. 
V. Linné. 
VI. LiNNÉ-től ENDLiCHF.R-ig, végre 
VII. Endlicher-íőI napjainkig. 
Ezen fejezetek alá azután a mindenkori szükséghez képest könnyű lett 
volna a História, Biographia, Bibliographia, Nomenclatores, .Methodica, Floristica, 
Monographia, Phytogeographia, Peregrinatores, Horti. Ieones, Herbaria, Morpho- 
íogia, Phytotomia, Physiologia, Pathologia, Phytopalaeontologia, Botanica appli- 
eata, Miscellanea stb. czimeket elhelyezni s ezeket is akár földrészek, országok 
stb. szerint csoportosítani. Hogy hazánkat külön méltatta, ezt B. helyesen tette. 
