H3. lapján és A. Huta maratna X A. Forsteri ? a Magy. bot. lapok 
1902.175. lapján) termőhelyéhez, melyeket 1898-ban emennek fel- 
fedezése alkalmával rejtett termőhelyükön nem láttam meg, pedig 
ezek tán még inkább, mint a távolabbi *4. Forsteri tekinthetők az 
.4. murariaeforme második szülő-fajának. 
Asplenium Forsteri Sadl. (A. serpentini Tausch., A. eunei- 
fólium Vív.). A nagy Plisa (Szt. László) hegy déli lejtőjén ezen 
érdekes harasztot múlt 1902. év nyarán jóval nagyobb kiterjedés- 
ben találtam, mint azt az Oest. bot. Zeitschr. 1899. 63-ik lapján mon- 
dottam; egy újabb erdei vágásban ugyanis 530 m. magasságig 
ereszkedik le a lejtőn és ott nagy számban, erős példányokban, 
nagyobb részt a tőalakban, de részben a í. rutaceum m. alakban 
is nő. Meg kell jegyeznem, hogy ezen újabban talált termőhely 
Vasmegye geológiai térképén szerpentin kőzetre nézve a nagy 
Plisa hegy tetején kitüntetett zónán kívül 2 — 300 méternyire a 
ehlorit és mészpala zónájába esik. A szerpentintörmeléket esővíz 
ugyan messze legördíthette a hegy lejtőjén, azonban mégis jó lesz 
ezen termőhely talaját tüzetesebben megvizsgálni. 
A. Forsteri Sadl. f. rutaceum m. (v. ö. Oest. bot. Zeitschr. 
1898 pro var., Magy. bot. lapok 1902 pag. 208). A nagy Plisa hegy 
keleti és déli lejtőjén, a szerpentinkőzetnek, úgy az A. Forsteri 
termőhelyének szélén ezen feltűnően eltérő alakot 1902 nyarán 
nagy számban és jól fejlődött sorusokkal elég bőven ellátva 
találtam. Az (1. c.) adott leírásához még csatolandó, hogy lomb- 
nyele rendszerint jóval hosszabb, mint lemeze; sallangjainak hátsó 
felületén a bordaalakú emelkedések gyakran nagyon ki vannak 
fejlődve, felső szélükön a fogak rövidek, hegyesek vagy tompák. 
Miután eddig csakis a szerpentin kőzetnek és az A. Forsteri 
termőhelyének szélén találtatott, ezen alak valószínűen kevert talaj- 
nak szüleménye. Meg kell jegyeznem, hogy az A. Forsteri f. ruta- 
ceum lombja, széles utolsórendú sallangjai daczára, termetére 
nézve nem közeledik az A. Adiantum nigrum - hoz és azzal arány- 
lag hosszú lombnyelénél, főképpen azonban rövid, széles tojás- 
vagy delta-alakú lemezénél fogva sokkal kevésbbé téveszthető össze, 
mint a tőalak fiatal tőkéjének, vagy pedig a var. latilob um 
TAuscH-nak lombja. Ezen körülmény pedig ellene mond Sadebeck 
azon állításának, hogy az A. Forsteri szerpentinmentes talajban 
.4. Ad. nigrum-má változik, mert ezen esetben az A. Forsteri 
termőhelyein a szerpentin-talaj szélén A. Ad. nigrum-ot vagy ezt 
az A. Forsteri -vei összekötő alakokat kellene találni. Tudomásom 
szerint ilyen átmeneti alakok közölve nem lettek, magam pedig 
sem Borostyánkő vidékén, sem a nagy Plisa hegyen, az .1. Forsteri 
terjedelmes és bő termőhelyein nem találtam. A f. rutaceum m., 
mely a nagy Plisán az A. Forsteri termőhelyének szélén nő, a 
fenn mondottak szerint ilyen átmeneti alaknak nem tekinthető, az 
A. Forsteri var. latilob um Tausch alakja pedig a többi alakok 
között elszórva nő. 
