zetet jelölik meg s a leírást ezen műből szórul-szóra át is veszik, 
a nélkül, hogy valamit is hozzá tennének. Ha Hőst idézett ábráját 
megtekintjük, nagy meglepetés vár reánk. Mert bármit is értettek 
legyen a különféle szerzők Trisetum carpaticum néven, abban 
valamennyien megegyeztek, hogy ez a növény közeli rokona a 
T. flavescens- nek, csakhogy füzérkéi kisebbek (legfeljebb 7 mm. 
hosszúak), élénk, többnyire bíborbarna vagy tarka színűek. Hőst 
képe azonban egy 2 cm hosszú, zöldesfehér füzérkéj ű növényt 
állít elénk, mely egyáltalában semmiféle Trisetum- hoz nem hasonlít, 
hanem nyilván az Avená-mik Avenastrum sectiójához tartozik, 
mit különösen a lerajzolt mely barázdája termés is bizonyít. A 
virágpolyva ezen a képen 4 fogban (két hosszabb, melyek mim 
denike ismét két rövidebb foggal bír ) végződik, s a leírás szintén 
hangsúlyozza ezt a bélyeget, mely a Trisetum flavescens- szel rokon 
alakoknál sohasem fordul elő. Ha az Avenastrum seetióhoz tartozó 
magyar Avena- fajok között — melyekre ez a kép ráillenék — 
kutatunk, úgy csupán csak az A. pubescens L.-re gondolhatunk, 
melynek — miként tudva van — egy ilyen zöldesen virító alakja 
is van (Heuffelia pubescens c. pallida Schuk Emim. pl. Transsylv. 
p. 760.). Ez a feltevés bizonyossá válik, ha a bécsi udvari múzeum 
herbáriumában őrzött eredeti példányt is megtekintjük. Ezen pél- 
dánynak czéd illáját Hőst sajátkezüleg írta s aláírta, a mint ezt 
Dr. Zahlbruckner s én a muzeum kéziratgyüjteményének segít- 
ségével megállapítottuk. Az Avena carpatica- nak ezen eredeti 
példánya tényleg nem egyéb, mint az A. pubescens v. pallida 
Schur (A. pubescens var. flavescens Gander in Asch. et Graebn. Syn. 
II. 244. [1899]) s előttem teljesen érthetetlen, hogyan idézhették 
mindazok a szerzők, akik a Trisetum carpaticum- ról Írtak, ehhez 
Hőst leírását és ábráját. Ennek bizonyára Wahlenberg az okozója, 
aki a FI. Carp. princip. czímű művében ([1814.] p. 33.) az Avena 
carpatica Hőst nevet legelőször alkalmazta egy Trisetum- ra, mely- 
nek körülményes és jellemző leírásából könnyen és biztosan fel- 
ismerhetjük az alább T. fuscum Schult. néven méltatott fajt. 
A «spieulae nigrescentes» s különösen az aristae subciliatae , mely- 
lyel növényét jellemzi, eziránt semmi kétséget sem hagynak fenn. 
WAHLENBERG-et már most (még pedig teljes joggal) igen meg- 
bízható és szigorú kritikájú szerzőnek ismerték s nyilván az ő nagy 
tekintélye volt az, mely minden követőjét arra késztette, hogy az 
általa használt neveket minden további bírálat nélkül elfogadja — 
igazi paradigmája annak, mily soká állhat fenn egy tévedés, ha 
ezt egy tekintély bocsájtja világgá. Miután a Trisetum. carpaticum 
R. & Sch. név eredetileg kizárólag az Avena carpatica HosT-ra 
volt alapítva, magától értetőleg ez nem alkalmazható többé Wahlen- 
berg Avena carpaticá-ykv a s ez okból az utóbbi növénynek más 
nevet kell keresnünk. Roemer & Schult. Syst. II. p. 664. lapján 
egy Trisetum fuscum Schult. nevű növénynek találjuk a leírását, 
mely Schultes Oest. FI. -nak 2. kiadásában I. p. 268 (1814) Avena 
