különösen ennek var. purpurascens Arcang. (Avena purpurascc us 
DC. Cat. Hort. Monsp. 82 ]1813j) nevű változatának. Hogy ezen 
utóbbi alak csupán varietas-számba vehető, ez iránt a legtöbb 
szerzők megegyeznek ; a pelyvák szilién (a kehelypolyvák alsó fele 
viola-szinű s a virágpolya hátán egy viola-színű sáv vonul végig) 
s a valamivel sűrűbb bugán kívül tényleg nincsen semmi bélyeg, 
mely ezt a typustól megkülönböztetné; ezzel különben is átmeneti 
alakok kapcsolják össze. A T. flavescens var. purpurascens Arcang. 
a Kárpátokban is nagyon el van terjedve; láttam a Tátrából 
(Drechselhauschen lég. Hazslinszky), arodnai havasokból (Ivorongy is, 
Craciunel és Cisia lég. Dr. Degen) és az erdély i havasokból (Sirna- 
völgv lég. Schur). Utóbbi példányt (a bécsi udvari muzeum her- 
báriumában) Schur T. varrum- nak nevezte, ennek leírásával is 
egyezik. Bugája lazább, kevesebb virágú, mint a rodnai havasok 
példányaié; hasonló alakja az Alpeseken sem ritka, de ez az alak 
nem érdemli meg, hogy külön névvel jelöltessék. A mit Gaudin 
(FI. helv. 1. 337.) var. variegata- nak nevezett el, az (a var. purpu- 
rascens-e t bezárólag) mindezen alakokat felöleli, s éppen ezért 
különös, hogy Schur a T. variam- ja mellett még egy T. flavescens 
d. variegatum- ot is felsorol (Emim. p. 757.); a kettő leírásának 
összehasonlításából semmiféle különbség nem vehető ki; mert ha 
Schur az utóbbinál a eallust «longe pilosus»-nak nevezi, úgy ö 
nyilván nem ezt, hanem a füzérke-tengelyt érti alatta. Schur 
különben ezen utóbb említett varietáshoz synonymúl még a T. 
transsylvaticum Schur-í is idézi, mely nevet azonban már Steudki. 
(Synops. 1. 226.) 1855-ben egy növényre alkalmazott, melyet ő Baum- 
garten herbáriumában « T. tenne » néven talált s mely a leírás szerint 
nem lehetett más, mint a T. flavescens- nek egy lényegtelen eltérése. 
A T. fuscum és T. flavescens v. purpurascens közötti különb- 
ségek kizárólag a virágpolyva alakjában nyilvánulnak. Utóbbinál 
ez a felső harmadától kezdve megkeskenyül, meglehetős hegyesen 
végződik s két foggal bír, melyek mindegyike egy-egy 08 mm. 
hosszú árhegyben végződik; az árhegyek szegélyei kopaszok. A 
T. fuscum-nél a virágpolyva csak a szálka insertiójának magas- 
ságéiban kezd keskenyülni, többé-kevésbbé tompán végződik s két, 
igen rövid foggéi hasadt, melyek parányi (03 mm. hosszú) árhegyet 
viselnek, e mellett azonban rövid szőröktől pillásaknak látszanak: 
nyilván ezt akarta Kitaibel is az Avena ciliaris névvel kifejezni. 
A T. purpurascens virágpolyvájának háta sohasem egészen síma ; 
a felhám itt papillákat visel, melyek vagy igen aprók maradnak 
s e miatt nem okoznak észrevehető érdességet, vagy pedig vilá- 
gosan láthatók s a felületet érdessé teszik. A szálka igen rövid, 
hegyes tüskécskéktöl érdes. A T. fuscum virágpolyvájának háta 
mindig érdes ; a felbőr papillái a tompa ormon apró tüskécskékké, 
ritkán szőrökké hosszabbá! nak s a szálka nem apró tüskécskékké! , 
hanem a szálka alsó átmérőjének jóval hosszabb szőröcskékkel 
fedett. A callus (egy élesen határolt igen apró duzzadás a virág- 
