a) Culmus 4-nodis, nodo summo in medio culmo v. superius 
sito, omnibus denudatis; laminae nervi tenues, non promi- 
nentes, quani interstitia multo angustiores. Ovarium semper 
glabrum. 
a) Glumae fertiles acutae, bidentatae, dentibus in mucrones 
conspicuos glabros abeuntibus, apice glabra, dorso obsolete v. 
conspicue seabrae, arista scabra séd glabra. 
Subsp. pratense Aschers. & Grbn. Syn. 11. 265. 
Dividitur in varietates: lutescens Asch. & Grbn. 1. c., 
spicnlis flavescentibus, et var. purpurascens Arcang. (cír. 
Asch. & Gr. I. c.) spicnlis violaceo-variegatis, quae in pratis 
alpinis et subalpinis ("árpátomra lnne inde provenit. 
Glumae fertiles obtusiusculae v. acutiusculae, brevissime 
bidentatae, dentibus in rauerones obsoletos (vix 0*3 mm longos) 
ciliatos abeuntibus, apice praeter rauerones paree et brevissime 
ciliolatae, dorso seabrae versus carinara aeuleolatae, arista 
pilis ejus diametrum superantibus hirtella. 
Subsp. fuscum. 
b) Culmus 2-nodis, nodo superiore in 1 / 4 v. infra 1 / i eulmi 
sito, ambo vaginis obtectis, larainarum nervis crassiusculis, 
prominulis, quam interstitia fere latioribus; ovarium plerumque 
apice pubescens, raro glabrum. 
Subsp. alpesire. 
A Synonymia részben már az előzőkben volt tárgyalva, 
részben Ascherson és Graebner Synopsisából kivehető. Az itt 
tárgyalt fajokon és alfajokon kívül Schur az Enum. pl. Transsylv. 
760. s köv. lapjain az erdélyi havasokról még a következőket 
közli : Trisetum sesquitertium Schur — Trisetaria sesquitertia 
Baumg. egy kétes növény, bizonyára nem az A véna sesquitertia L. ; 
továbbá Tris. argenteum oSchur® ezen idézettel : Avena argentea 
W., a keleti Alpesek déli részének növénye, mely Erdélyben aligha 
fordul elő, azután Tris. distichophylluvi R. & Sch. állítólag a Piscu 
Sirna-n (oláhországi oldalon) és Tris. subspicatum Beauv. állítólag 
a Retyezáton és a Bucsecsen. ^Mindezen fajok előfordulását újabb 
gyűjtők meg nem erősítették s mivel Schur meghatározásai nem 
mindig megbízhatók, ezen adatokat egyelőre kéteseknek tartom, 
bár nincsen ok arra, miért ne fordulhatna elő az erdélyi havaso- 
kon a T. distichophyll um és a subspicatum. Hiszen különösen az 
utóbbi faj földkerekségünknek majdnem minden magasabb hegy- 
ségében el van terjedve. 
