123 
A herbáriumok történetéhez. 
Zűr Geschichte dér Herbare. 
— Irta : Alföldi Flatt Károly (Budapest). — 
(Folytatás. — Fortsotzung.) 
18. Gherardo Cibo (* 1512 
Genuában, f 1600 január 30.) 
herbáriumát csak a legújabb 
időben fedezte fel Enrico Celani 
s ezen felfedezéséről igen ér- 
dekesen számolbe a «Malpighia» 
XVI-ik (1002) kötetének 181 — 
226. lapjain «Sopra un Erbario di 
Gherardo Cibo conservato nella 
R. Bibliotlieca Angelica di 
Roma» czímü dolgozatában. 
Celani előtt ezen herbárium- 
mal még csak Pirotta és Chio- 
venda római botanikusok fog- 
lalkoztak, de sem keletkezésé- 
nek idejét, sem a szerzőjét 
nem tudták kisütni s csupán 
annyit állíthattak, hogy ez a 
herbárium a XVI. század niá- 
soddc felében készülhetett. Sok- 
kal szerencsésebb volt kutatá- 
sában Celani. Mindenekelőtt 
azt igyekezett megtudni, hogy 
mióta van ez a herbárium az 
Angelica-könyvtárban. Elővette 
tehát ezen könyvtárnak 1608- 
ban Rómában megjelent kata- 
lógusát («Biblioteca Angelica 
litteratorum litterarumqu. ama- 
torum commoditati dicata 
Romáé Aedibus Augustinianis®. 
Romáé, St. Paiüinum,MDCVIII.) 
s ennek 57. lapján ezt a feje- 
zet czímet találta: «Res et 
hehbaria : Herbae ac plantae 
reapse super chartám conglu- 
tinatae pluribus tóm is in folio 
comprehensae®. Ezen adat és 
a máig meglevő herbárium kö- 
zötti összefüggésre ily módon 
ráakadván, s mivel a herba- 
18. Das Herbai- des Gherardo 
Cibo (* 1512 zu Genua, f am 
30-ten Jáner, 1600) wurde erst 
in dér jiiugsten Zeit durch En- 
rico Celani entdeckt, dér über 
diese Entdeckung in seinem 
«Sopra un Erbario di Gherardo 
Cibo conservato nella R. Biblio- 
theca Angelica di Roma® be- 
titelten Aufsatze, im XVI. Bd. 
(1902) pp. 181 — 226 dér «Mal- 
pighia® sehr interessante Mit- 
teüungen macht. Vor Celani 
befassten sich mit diesem Her- 
bai 1 illír noch Pi kotta und Chio- 
venda. Botaniker zu Rom, konn- 
ten aber weder die Entstehungs- 
zeit, noch den Autor des Her- 
bars ausfindig zu maciién und 
konnten nur soviel behaupten, 
dass dieses Herbai- in dér zwei- 
ten Hálfte des XVI. Jahrhun- 
derts angelegt sein dürfte. X'iel 
glücklicher war in seinen For- 
schungen Celani. Vor allém 
bestrebte er sich zu erfahren, 
seit wann sich dieses Herbai- 
in dér Angelica Bibliothek be- 
tűidet. Er nahm daher den im 
Jalire 1608 zu Rom erschiene- 
nen Catalog dér Bibliothek 
(«Bibliotheca-Angelica littera- 
torum litterarumqu. amatorum 
commoditati dicata Romáé Ae- 
dibus Augustinianis®. Romáé, 
St. Paulinum, MDCV1II.) her- 
vor, und fand auf dessen 57- 
ter Seite folgende Kapitel-Auf- 
schrift: «Res et herbaiua: Her- 
liae ac plantae reapse super 
chartám conglutinatae pluribus 
