1. Matthiolus: «I1 Diosco- 
ride». — In Vinegia, appresso 
Vincenzo Valc.risi. MDXLVIII. 
2. Matthiolus: «Commentarii 
secundo aucti in libros sex 
Pedaeii Dioscoridis». — Vene- 
tiis, ex officina Erasmiana, V. 
Valgris', 1588. 
3. Matthiolus: «I Discorsi 
nelli sei libri di Pedaeio Dios- 
coride etc.». — In Venetia 
appresso gli eredi di Vincenzo 
VaLGRISI. MDLXXIII. 
4. Theophrastos : «De his- 
tória et causis plantarum». — 
. Parisiis, E. Gourmonotum, 
1529. és 
5. Fuchsius: «Historia plan- 
tarum». S. n. n. 
valamennyien az említett nagy 
és apró kézírással (a 4. számú 
THEOPHRASTOs-féle mű csak az 
apró kézírással) gyakran idézik 
a herbárium növényeit és pedig 
pontos lap-számozásával s Cibo- 
nak sajátkezű névírása vagy 
feljegyzése mindenik könyvben 
feltalálható (v. ö. Celani in 
« Malpighia» loc. cit. pp. 196— 
201.). Celani az ó ismertetésé- 
hez Cmo-nak nehány eredeti 
levelét is felhasználta, melyek 
(egynek kivételével, mely a 
Firenzei állami levéltárban ta- 
lálható) a sienai városi könyv- 
tárban vannak megőrizve (v. ö. 
«Malpighia» loc. cit. pp. 221 — 
226.). 
1573 des Matthioli, geriet er 
sogar auf den Namen des 
Eigenthümers, u. z in folgen- 
der Note: «Driopteri, ricavato 
qui dal naturale, credo nel 
1583 o 84 da me Ghirardo 
Cibo, patroné di questo libro. » 
Auch die folgenden Werke, als : 
1. Matthiolus: «I1 Diosco- 
ride.» — In Vinegia, appresso 
Vincenzo Valgrisi MDXLVIII. 
2. Matthiolus : «Commenta- 
rii secundo aucti in libros sex 
Pedaeii Dioscoridis.» — Vene- 
tiis, ex officina Erasmiana, A'. 
Valgrisi, 1588. 
3. Matthiolus: «I Discorsi 
nelli sei libri di Pedaeio Dios- 
coride etc.» - In Venetia ap- 
presso gli eredi di Vincenzo 
Valgrisi, MDLXXIII. 
4. Theophrastos: « De histó- 
ria et causis plantarum.* 
Parisiis, E. Gourmonotum, 1529, 
und 
5. Füctisius: (‘História plán- 
támmá S. n. n. 
Allé mit den erwahnten gross- 
und klein-buchstabigen Hand- 
schriften (das sub Nr. 4. ge- 
nannteTHEOPHRASTos'scheWerk 
nur mit dér klein-buchstabigen 
Handschrift) citiren háufig die 
Pflanzen des Herbars u. z. mit 
genauer Angabe dér Paginazah- 
len und ist Cibo’s eigenhiindige 
Namens - llnterfertigung oder 
seine Aufzeichnungen in jedem 
Buche aufziifiiiden (Cfr. Celani 
in «Ma]pighia» loc. cit. pp. 
196 — 201.). Celani beniitzte zu 
seiner Beschreibung auch einige 
Original-Briefe Cibo’s, welche 
(mit Ausnahme eines einzigen, 
welcher im Staatsarcliiv zu 
Florenz auffindbar ist) in dér 
stiidtischen Bibliothek zu Siena 
