130 
Szerző fejtegetéseit öt ábrá- 
val is megvilágosítja. F. 
Simonkai Lajos: «A Non- 
nea fajai, fajváltozatai és 
fajtái hazánkban ). Növényt. 
Közi. 1903, p. 15 — 21. Négy 
eredeti rajzzal. 
Szerző behatóan tárgyalja a 
A r . puli a (L.) alakkörét. A Ma- 
gyarországon elterjedt barna- 
vörös virágú (ritkán sárga vi- 
rágú = A r . lutea Bolla, Ho- 
luby, non DC.) tőalakon kívül 
szerző a csíki hegyen Buda- 
pest mellett a X. atra Grsb. 
fajt (szerző szerint geográfiái 
változat vagy alfaj) is megta- 
lálta. A kettő közötti különb- 
séget behatóan tárgyalja s egy 
középalakját — melynek hy- 
brid- vagy nem hybrid ere- 
detének elbírálásába nem bo- 
esátkozik — N. atropulla 
Simk. néven írja le. A N. 
pulla- tói sz. megkülönböztet 
egy majdnem kopasz alakot 
(Paks mellől) var. glabrata 
Simk.. egy majdnem mirigyte- 
len szőrű alakot az északma- 
gyarországi hegyvidékről var. 
eglandulose- v diós a Simk., egy, 
részben borzas-, részben mi- 
rigyes alakot var. subglandu- 
losa Simk. néven, végül pedig 
Budapest mellől a var. glan- 
dulosa (Opiz) alakot majdnem 
kizárólag mirigyes szőrökkel. 
A közölt 4 ábra közül az első 
az Orthocarya, Cystocarva és 
Plagiocarya sectiók három gyü- 
mölcs-alakját, a második a Xon- 
nea atra- 1, a harmadik a N 
atropulla-X s a negyedik a X. 
pulla var. glandulosa-t Op. tün- 
teti fel. 
Die Ausführungen werden 
durch 5 Abbildungen erláutert. 
F. 
L. Simonkai: «Die Arten. 
Unterarten und Formen dér 
Gattung Nonnea in Ungarn». 
Növt. Közi. 1903, p. 15 — 21. 
Mit 4 Őrig. Abbildungen. 
Bespricht eingehend den For- 
menkreis dér X. pulla (L.). 
Nebst dér in Ungarn verbrei- 
teten, braunrot- (selten gelb- 
blühenden = X. lutea Bolla, 
Holuby, non DC.) blühenden 
Stammform dér X. pulla con- 
statiert Veri. das Vorkommen 
dér nach seiner Auffassung 
geographischen Rasse o. Un- 
terart X. atra Grb. auf dem 
Csíker Berge niichst Budapest, 
die Unterscbiede zwisclien bei- 
den werden eingehend erörtert ; 
eine Zwischenform, dérén hy- 
bride oder nicht hybride Ab- 
stammung Verf. daliingestellt 
liisst, wird als X. atropulla 
Simk. beschrieben. Von. X. 
pulla unterscheidet dér Verf. 
eine beinahe kahle Form als 
var. glabrata Simk. (bei Paks) ; 
eine fást drüsenlos bekleidete 
Form als var. eglandulose vil- 
losa Simk. (oberung. Bergland ) ; 
eine teils zottig, teils drüsig be- 
kleidete Form als var. sub- 
glandulosa Simk., schliesslieh 
aber die var. glandulosa (Opiz) 
mit beinahe durchgehends drü- 
sentragenden Haaren (Buda- 
pest). Von den 4 Abbildungen 
stellt die 1. die 3 Fruchtformen 
dér Sectionen Orthocarya, Gysto- 
carya u. Plagiocarya , die 2. 
Nonnea atra , die 3. X. atropulla. 
die 4. X. pulla var. glandulosa 
Op. dar. 
