155 
bernek ritkábban van szép 
kézírása, mint egy 28 — 30 éves- 
nek s természetszerűleg ritkáb- 
ban lelkesül oly fáradságos 
növény-gyűjtésekért s ha lelke- 
sül, akkor ezt bizonyára korábbi 
gyakorlat előzte meg. 
22. Penny Tamás (Pennaeus) 
londoni orvos, akit kiváló nö- 
vényismereteiért John Gerard, 
a « Herbai or generál history 
of plants® híres szerzője má- 
sodik Dioscorides - nek nevezett, 
szintén foglalkozott herbárium- 
növényekkel. Születése idejét 
és helyét nem tudjuk. Európa 
különböző részeit beutazta s 
különösen Svájczban s Maiorca 
szigetén tartózkodott huzamo- 
sabban. GrESNER-rel, Camera- 
RIUS-, Clusius-, Lobeliüs-, Tuu- 
ner- és Gerard dal élénk tu- 
dományos összeköttetést tar- 
tott fenn s egyike volt Anglia 
legelső entomologusainak. Penny 
1589-ben halt meg. 66 ) 
A Pena és Lobeliüs közös 
szerkesztésében 1570-ben Lon- 
donban megjelent Nova stir- 
pium Adversaria 397-ik lap- 
ján a Pisum sylvestre fejezet 
alatt ezeket találjuk : «In Kel- 
ve tia & superiore Germania 
non secus ac Phasellus syl- 
nen habén. Hierzu künn te íibri- 
gens aueh die erwahnte sehane 
Handschrift einen Anhaltspimkt 
abgeben. Eiu Maiin von 40 — 60 
Jahren hat seltener eine schöne 
Handschrift, als einer von 28- 
30 Jahren und wird aueh na- 
turgemáss seltener für das so 
mühsame Pflanzensammeln be- 
seelt sein und ist er es doch, so 
muss schon eine friihere Übung 
vorhergegangen sein. 
22. Thomas Penny (Pennaeus) 
Arzt in London, den wegen sei- 
ner vorzüglichen Pflanzenkennt- 
nisse John Gerard, dér berühmte 
Verfasser des «Herbal or gene- 
rál history of plants» einen zioei- 
ien Dioscorides nannte, befasste 
sich ebenfalis mit Herbarpflan- 
zen. Zeit und Őrt seiner Geburt 
sind unbekannt. Er bereiste ver- 
schiedene Theile Europa’s und 
verweilte lángere Zeit in dér 
Schweiz und auf dér Insel Ma- 
jorca. Mit Gesner, Camerarius, 
Clusius, Lobeliüs, Turner und 
Gerard stand er in lebhaftem 
wissenschaf tlichen Verkehre und 
war einer dér allerersten Ento- 
mologen Englands. Penny starb 
im Jahre 1589. üf j 
In dér, durch Pena und Lobe- 
lius géméin schaftldch redigier- 
ten und im Jahre 1570 zu Lon- 
don erschienenen Nova stirpium 
Adversaria — p. 397 — finden 
wir unter dem Kapitel Pisum 
sy/mfre Folgendes : «In Helvetia 
et superiore Germania non secus 
66 ) Clusius Pannónia növényhistoriájának (1583.) 66-ik lapján egy, Penny 
által a Maiorca szigetén gyűjtött növényt Myrtocistus Pennaei- nek ( Hypericum 
halearicum L.) nevezett el s a 07-ik lapon ábráját is közli. 
66 ) Clusius hat anf dér 66-ten Seite seiner Pflanzengesdiicbte Pannoniens 
0583) eine durch Pknny auf dér Insel Majorra gesainmelto Pflanze Myrtocistus 
Pennáéi (Hypericum halearicum L.) genanut und bringt auf dér 67 ten Seite aueh 
ihre Abbildung. 
13 
