Pedicularis Grisebachii 
Wettst. Szerbiában. Dr. Ada- 
movic tanár ur arra figyelmez- 
tet, hogy ezen növényt a Suva 
Planinán Nis mellett már 1895- 
ben felfedezte, s az Allgem. 
botanische Zeitschrift 1896. év- 
folyamában már onnan közölte 
is. Innen ez az adat átment 
Velenovsky Flóra bulgaricájá- 
nak I. Supplementumába (1898) 
s ADAMOvic-nak egy másik czik- 
kébe: «Prosvetni Glasnik# 1901. 
D. 
Pedicularis Grisebachii 
Wettst. in Serbien. Herr Prof. 
Dr. Adamovic macht mich auf- 
merksam, dass diese Pflanze 
aus Serbien schon früher be- 
kannt sei. Sie wurde auf dér 
Sírva Plán ina bei Nis von ihm 
selbst schon i. J.1895. in dér Alig. 
bot. Zeitschr. (1896) publiciert 
worden.Von hier ging die Angabe 
in V f.lenovsk v s Flóra bulgarica 
Suppl. I. (1898) und in einem an- 
deren Artikel Adamovic's («Pro- 
svetni Glasnik# 1901) über. D. 
Bursam apetalam (Op.) apud nos raram (Bőim. in MBL. 1. 
p. 19) in cottu Zalano ad Baksa et Résznek, in cottu Castriferrei 
Savariae. Kis-Czell et in vinetis montis Ságh inveni. Bursam ape- 
talam Savariae iám Szenczy indicavit (Borb. Vasm. fi. p. 251). — 
Bursa pastoris (L.) variat etiam, quod pilositatem foliorum attinet. 
Fólia rosulantia nunc pilis stellatis, plerumque praeter istos pilis 
longioribus simplicibus obteguntur; séd etiam subglabra evadunt: 
pilis simplicibus inspersa. Pili isti nonnunquam solum ad nervum 
paginae inferioris médium reducuntur, hic quoque adeo evanescere 
possunt, ut fólia demum glaberrima appareant. Quo magis fólia 
glabrescunt. eo magis carnosula sentiuntur. V árián di causa: trans- 
spiratio ; limites variationis : Bursa canescens Martr.-Don. et Bursa 
carnosula Bohö. (MBL. I. p. 19). Bursa stenocarpa (Crép.) in vinetis 
montis Ságh. Gáyer Gy. 
Valerianella olitoria solito annua hiemem saepe viva exigit. 
Perhiematas ineunte vere rosulas multas vidi (Kis-Czell). Ex his 
specimina oriuntur pluricaules. Gáyer Gy. 
Hazai botanikai dolgozatok ismertetése.*) 
Referate über ungarische botan. Arbeiten.**) 
Istvánffy Gyula dr.: ((Tanul- 
mányok a szőlő fakórotha- 
dásáról#. A M. kir. központi 
Dr. Gyula von Istvánffi 
«Studien über die Weissfáule 
Krankheit dér Weinrebe.»Mit- 
*) Tisztelettel felkérjük a t. szaktársakat, hogy megjelent b. dolgozataikat 
ismertetés czéljából szerkesztőségünkhöz (Budapest, VI. , Városligeti fasor 20/b) 
beküldeni szíveskedjenek. 
*■*) Wir ersuchen unsere geehrten Herren Fachgenossen urn Einsendung 
Ihrer neu erscbienenen Arbeiten behufs Referates an die Rédaotion des Blattes 
(Budapest, VI., Városligeti fasor 20/b). 
