MAGYAR BOTANIKAI LAPOK. 
(UNGARISCHE BOTANISCHE BLÁTTER.) 
Kiadja: — Herausgeber : Szerkeszti: — Redacteur : Fömunkatárs: — Hauptmitarbeiter: 
Dr. DEGEN ÁRPÁD. ALFÖLDI PLATT KÁROLY. THAISZ LAJOS. 
í 
évfolyam, 
i Jahrgang. 
Budapesten, 1903. junius hó. 
Budapest, Juni 1903. 
70 . 
6. sz. 
A 6. szám tartalma. — Inhalt dér 6. Nummer. — Eredeti közlemények. 
— Oriyinalauf sütze. — A. Z a hl ti r u ckne r. Die «Parmelia ryssolea» dér panno- 
nischen Flóra, p. 1G9. old. — A pannoniai Flóra oParmelia ryssoleá»-ja, p. 175. old. 
— Bor b á s V. A mogyorófafólék meg a nyírfafélék családja egyesítendő. — Fa- 
mília Corylaeeariun atque Betulacearum conjungenda. p. 179. old. — J. Murr. 
Ein Veilchen-Trippelbastard. — Egy ibolya hármas fajvegyülékről. p. 180. old. — 
L e n g y e 1 B. Egy ritka májmoh előfordulása hazánkban. — Über das Vorkommen 
eines seltenen Lebermooses in Ungarn. p. 182 old. — A. Flatt K., A herbáriumok 
történetéhez. (Folytatás.) — Zűr Geschichte dér Herbare (Fortsetzung.), p. 184. old. 
— Apró közlemények. — Kiélné Mitteilungcn. — M n r r J., Capsella Bursa pas- 
toris Moeneh, var. veroniciformis mh. p. 194. old. — Borbás V. Planktontelep 
Ó-Buda vizeiben. — Ein Plankton-Lager in den Ó-Buda-er Gewassern, p. 195. old. 
— Hazai botanikai dolgozatok ismertetése. — Beferafe über ungarische botani- 
sche Arbeiten. — Wagner J., ((Magyarország virágos növényei». — <*Die Blii- 
ténpűanzen Ungarns», p. 195. old. — P a p p D. Adatok az Iris levelének anatómiá- 
jához. — Beitrage zűr Anatomie dér Iris-Blatter, p. 197. old. — T h a i s z L. A 
Bulbocodium ruthenicum Bge. Biharvármegyében (im Comitate Bihar), p. 199. old. 
— Klein Gy. A növények érzékszervei. — Die Sinnesorgane dér Pflanzen, p. 
200. old. — A kir. m. Term. tud. Társ. növénytani szakosztályának 1903. évi május 
hó 14-én tartott ülése. — Sitzung dér botanischen Section dér kön. ung. naturwis- 
senschaftliclien Gesellschaft am 14-ten Mai 1903. p. 200. old. — Mellékelve egy 
tábla. — Beigelegt eine Tafel. 
Die aParmelia ryssolea» dér pannonischen Flóra. 
Von I>r. Alexander Zahlbnickner (Wien). 
(Mit 1 Tafel.) 
In einer Studie über die Vegetation des Sandbodens dér 
gubacser Puszta erwahnt A. Pokorny 1 ) eine daselbst gedeihende, 
durcli die Fremdartigkeit des Habitus auffallende Fleclite, dérén 
sicliere Bestimmung ihm nieht gelingen wollte. Er iibermittelte 
daher eine Probe dér Pfianze dem hervorragendsten Lichenologen 
seiner Zeit, G. W. Koerber in Breslau und erbat sich das Urteil 
des scharfsinnigen Forschers. Indes konnte aucli Koerber zu einer 
völligen Klarstellung dér fragliclien Fleclite niclit gelangen und er 
liess in seiner brieíüchen Antwort zweierlei Möglichkeiten zu; er 
schreibt, dass die Pflanzo entweder eine ausgezeieknete Varietiit 
- etwa «var. arenarim dér Imbricaria olivacea darstelle, oder als 
14 
