220 
Város-Szalonakig, a Bakonyban is, mondhatnám talán, hogy egész 
Dunántúl megvan a maga külön neve: csattogató. Ered pedig ez 
a neve attól a hangtól, mit leszakításkor a kelyhéből kicsattanó 
gyümölcse ád. És nem marad el a Fragaria viridis. Bagói vepernek 
mondják a Bakonyban (pl. Almádiban is). 
Az Oxalis stricta , gyerekek kedvence, magyarul madársóska. 
Németül Hasenbrod. A vasmegyei németségben hallani : nyúlkenyér. 
Szombathelyen hallani az átmeneti alakot: nyúlsóska. — Polygonum 
íagopyrum : hajdina, lisztje hajdinaliszt, németül HeidenmeLÍl. 
Még egy kis német kóstoló: 
Merjem-e? Hamar heresis hírébe juthatok általa. De mégis: 
Pozsonyban Himmelschlüssel a Muscari racemosum , Sopronban 
Krötenblume a Caltha, Moson vidékének (pl. Köpcsénynek is) spe- 
cialitása a Tag- und Xacht-Yeilchen, Viola tricolor. És ezzel még 
nincs vége: 
A nemzetiségek növényneveit érdemes kutatni. Az a hénc, 
aki ősidőktől itt lakott és német nyelvét megtartotta mind máig, 
az idők haladtával bevett magyar szokásokat — ahány hénc. mind 
magyarul káromkodik — nyelvébe vett magyar szavakat. Tanult 
sokat a magyartól. De tanul tőle a magyar is. Ott a példa : nyúl- 
kenyér. Itt egy másik: Mária könnye, szép neve a remegő fűnek 
( Briza ). Németül úgy mondják: Frauenthranen, Muttergottesthranen. 
Egyik nép Hat a másikra. Ezt a hatást kimutatni a nyelvészet 
feladata. De kis részben a mienk is. 
Kleme Mitteilímgen. 
Apró közlemények. 
A Sinapis dissecta Lag.- 
nak egy negyedik termőhelye 
Magyarországban 
A Lolium remotum Selmánk- 
nak a hatvani cukorgyár puszta- 
varsányi (Hevesmegye) lenföld- 
jein észlelt tömeges fellépése 
arra indított, hogy az igazgatók 
egyikének, Koppélv Géza úrnak 
szives meghívását elfogadjam s 
a lenföldek gyomjait a hely- 
színén tanulmányozzam. 
A nevezett pusztán termelt 
lent egy tavaly hozatott eredeti 
rigai lenmagból utántermelték, 
a vetésben számtalan Lolium re- 
Ein vierter Standort von 
Sinapis dissecta Lag. in Uo- 
garn. 
Ein massenhaftes Auftreten 
des Lolium remotum Schrank 
auf den Leinfeldern dér hatva- 
néi- Zuckerfabrik (Puszta- Yar- 
sány, Hevesei' Comitat) bewog 
mich einer liebenswürdigen Ein- 
ladung eines dér Directoren. 
Herrn Géza Koppély Folge zu 
leisten und die Unkrauter dér 
Leinfelder an Őrt u. Stelle zu 
besichtigen. 
Dér Lein wurde auf dér 
genannten Puszta aus einem 
v. Jahre bezogenen Original 
riga-er Samen nachgebaut, die 
