230 
akik önzetlen módon támogat- 
ták e vállalatot s végül Hackel 
Ede szt.-pölteni tanár úrnak, a 
ki a meghatározások revíziójá- 
nak terhes munkáját elvállalta. 
Fenyő Béla előadást tart A 
rézgálicz növényélettani hatá- 
sáról. 
Előadó ama régen ismert 
tény teljes tisztázásához akar 
némiképen hozzájárulni, hogy 
a rézoldatokkal való permete- 
zés magára a gazdanövényre 
is jótékony hatást gyakorol. E 
czélból különböző növényekkel 
végzett kísérleteket. Előzetes 
megfigyelésül vízkulturában és 
talajban tanulmányozta a réz 
hatását. A vízkulturában, lite- 
renként 8 — 10 mgr. rézgálicz- 
tartalom a növényre már föl- 
tétlenül ölő hatású. Talajban a 
réztartalom ha csekél}', nem 
árt és a növények részéről föl 
nem vétetik ; ha nagy : közvetve, 
a talajban okozott vegybomlá- 
sok következtében árt, de csak 
rendkívül csekély mértékben 
jut a növénybe. 
A kísérletek tulaj donképeni 
czélja a permetezés élettani ha- 
tásának a legkülönbözőbb nö- 
vényeken való konstatálásán 
kívül a hatás okának megálla- 
pítása volt. A talajban végzett 
kísérletek eloszlattak minden 
aggodalmat, hogy a permete- 
zésnél lehulló folyadék befo- 
lyásolná az eredményt. 
A kísérletek eredménye a 
következőkben nyilvánult : a 
rézgálicz oldattal és bordeaux-i 
lével való permetezés a növé- 
nyekre általában jótékony, köz- í 
cius, welche das Untemehmen 
in uneigennützigster Weise un- 
terstützen, terner Herrn Prof. 
E. Hackel in St. Pölten, dér 
sich dér grossen Miihe dér Re- 
vision dér Determinationen un- 
terzogen hat, seinen Dank aus. 
Béla Fenyő halt einen Vor- 
trag über die pflanzenphysio- 
logische Wirkung des Kupfer- 
vitriols. 
Dér Yortragende stellte Ex- 
perimente mit verschiedenen 
Pfianzen an, um die schon seit 
Lángerem bekannte Thatsache, 
dass die zu antiparasit. Zwecken 
vorgenommene Bespritzung dér 
Culturpflanzen mit Kupferlösun- 
gen auch auf diese selbst von 
directem Nutzen ist, mit neuen 
Beweisen zu bekráftigen. 
Es wurden vor Allém Vor- 
versuche in Bódén und in Was- 
serculturen vorgenommen, u.zw. 
mit Lösungen von 8 — 10 mgr. 
pro Liter, welche in Wasser- 
culturen absolut tötlieh wirken. 
In Bodenculturen wirkt ein 
geringer Kupfergehait nicht 
schádlich ein und es reagieren 
die Pfianzen nicht darauf, wo- 
gegen ein grösserer Kupferge- 
hait des Bodens mittelbar, in 
Folge elleni. Zersetzungen im 
Bódén schádlich wirkt, obwohl 
nur geringe Mengen Kupfer in 
die Prlanze gelangen. 
Dér Hauptzweck dér Ver- 
suche war, nebst Constatierung 
dér physiologischen Wirkung 
dér antiparasitáren Bespritzung, 
die Feststellung dér Grundur- 
sache dér mehrerenorts consta- 
tierten günstigen physiologi- 
schen Wirkung dér Kupfer- 
salze. Die Bodenversuche bann- 
ten jedes Bedenken, dass die. 
