cranthos- tói más bélyeg nem kü- 
lönbözteti, minthogy az előbbeni 
termésén nincsen pappus, utób- 
bién pedig van, Bernátsky jog- 
gal tarthatta Centaurea reichen- 
baehioides- n'ek (1. M. bot. lap. 1. 
122. old.) azon példákat, ame- 
lyeknek termésén pappust nem 
látott. Mivel azonban meggyő- 
ződhettem, hogy nemcsak egy 
s ugyanazon példa különböző fe- 
jecskéiben, de egy s ugyanazon 
fejecskében is találni ilyen két- 
féle termést (éppen úgy, mint a 
Centaurea so/stitialis- nál !)a Cen- 
taurea micranthos- tói még mint 
alakot sem tartom megkülönböz- 
tethetőnek. 
A systematikai egységek meg- 
különböztetésénél nem a különb- 
ség foka, hanem első sorban an- 
nak állandósága a mérvadó. Er- 
ről pedig ilyen esetekben szó 
sem lehet. Degen. 
A tengerinek acrogyn 
alakja. 
Tirol északi részén a tengeri 
földeken nem éppen ritka a ten- 
gerinek acrogyn-alakja, midőn 
t. i. a szár csúcsán levő buga 
közép-részén a nő-virágú csövek 
fejlődnek ki. Heli/weger M. úr- 
nak szóbeli közlése szerint ezt 
a Landeck melletti Zams vidé- 
kén érdekes táj dialektussal «Vo- 
geltratzer»-nek nevezik (tratzen 
= csalogatni), kétségkívül azért, 
mert a madarak a szár csúcsán 
levő tengericső által odacsalo- 
gatva, a vékonynyel ű s a ma- 
dár súlya folytán azonnal erős 
himbálózásra késztetett tengeri 
csőről nem képesek a szemeket 
kiszedni. Murr J. 
Bernátsky alsó mit Reclit tűr 
C. reichenbachioides Schur (Cfr. 
Ung. bot. Bl. I. 122.), wel- 
che von C. micranthos nur 
durch den völligen Mangel des 
Pappus’s unterschieden wird. 
Daicli mich jedoch überzeugen 
konnte, dass nicht nur an Köpf- 
ehen ein u. desselben Indivi- 
duums, sondern aucli in ein u. 
demselben Köpfchen (so wie bei 
C. solstitialis !) bekrönteund pap- 
puslose Achaenen vórkommen, 
halté ich C. reichenbachioides 
nicht einmal als Form von C. 
micranthos unterscheidbar. 
Die Grundlage dér Unter- 
scheidung von system&tisehen 
Einheiten beruht ja nicht auf 
dér Grösse dér Únterschiede. 
sondern inerster Linie aufihrer 
Bestándigkeit, von welcher in 
solchen Falién keine Kede sein 
kaim. Degen. 
Die acrogyne Form des 
Maises. 
Die in den Maisáckern Nord- 
tirols nicht ganz seltene acro- 
gyne-form des Maises mit weib- 
licliem kolbigem Mittelteil dér 
Endrispe wird nach mündlicher 
Mitteilung M. Hellweger’s in 
dér Gegend von Zams bei Lan- 
deck mit einem interessanten 
Dialektausdruck «Vogeltratzer» 
(tratzen — necken) genannt, 
ölnie zweifel aus dem Grunde, 
weil die Yögel durch den em- 
porstehenden End kőiben ange- 
lockt., ausser Stand sind, dem 
dünngestielten, durch das Ge- 
wicht des Yogels sofőrt in hef- 
tiges Schwanken geratende 
Kőiben Kömer zu entnehmen. 
J. Murr. 
