260 
és növényföldrajzi magyará- 
zatai kétségtelenül tanulságos 
olvasmányt nyújtanak azon kö- 
zönségnek, melynek az érteke- 
zés szánva van, az önálló 
kutatás útján megállapított 
adatok azonban még tudomá- 
nyos értéket is biztosítanak 
neki. 
Ezek közül kiemeljük a kál- 
vini a naians (1863 óta nem 
találták), Potamogeton Zizii M. 
K., ac úti fóliás Lk., trichoides 
ChaiM. Schl , Alisma arcuatum 
Midi., v. any ustifolium Ehr., 
Elodea canadensis Rich. győri 
előfordulásának a szerző által 
történt megállapítását. A Cár ex 
Goodenoughii Gay, a szerző írás- 
beli közlése szerint a felsoro- 
lásból törlendő. 
Bartal Kornél : Adatok a 
Baba-hegycsoport és kör- 
nyéke növényzetének isme- 
retéhez. Növt. Közi. II. (1903) 
p. 97 — 129. 
A nevezett hegycsoport nö- 
vényzetéről az idevágó iroda- 
lomnak lelkiismeretes felhasz- 
nálásával nagy szorgalommal 
írt tanulmány. 
Tuzson János : A bélsuga- 
rak csavaros szerkezetéről. 
Növt. Közi. II. (1903) p. 129 — 
132., 2 ered. rajzzal. 
Ha bükkfadarabot tangentia- 
lis irányban elhasítunk és a 
szakadási felületen a kitépett I 
bélsugarak felületét mikroskóp- 
pal vizsgáljuk, azt találjuk, 
hogy a bélsugársejtek belsejé- 
ből csavarosán haladó szalagok 
lépettek ki. 
Az épen maradt bélsugár- 
sejtek harántmetszetén a sejt- 
nur durch allgemeine biolo- 
gische u. pflanzengeographisehe 
Erklárungen auf das Publicum. 
welehem sie bestimmt ist, 
lehrreich einzuwirken geeignet 
ist, sondern durch selbststiindig 
ermittelte positive Daten, von 
welchen wir das Constatieren 
des Vorkommens von Salvinia 
naians (seit 1863 nicht wieder 
gefunden), Potamogeton Zizii M. 
K., acutifolius Lk., trichoides 
Cham. Sghi.., Alisma arcuatum 
Midi., v. any ustifolium Ehr.. 
Elodea canadensis Rich. um 
Győr hervorheben wollen — An- 
spruch auf wissenschaftlichen 
Wert erhebt. Die Angabe von 
Carer Goodenoughii Gay, ist 
nach briefl. Mitt. des Yerf. zu 
streichen. 
Kornél Bartal : Beitráge 
zűr Kenntniss dér Flóra dér 
Baba - Gebirgsgruppe und 
ihrer Umgebung. Növt. Közi. 
II. (1903) p. 97 129. 
Eine fleissig und mit gewis- 
senhafter Benützung dér ein- 
schlágigen Litteratur ausgear- 
beitete Studie über die Flóra dér 
genannten Gebirgsgruppe. 
Johann Tuzson: Ueberdie 
spiralige Structur dér Mark- 
strahlen. Növt. Közi. II. (1903) 
p. 129—132, mit 2 Őrig. Abbild. 
Wenn maii ein Stílek Buchen- 
holz in tangentialer Richtung 
spaltet. und an dér Spaltfláche 
die Obertláche dér herausge- 
rissenen Markstrahlen mit dem 
Mikroskop betrachtet, so findet 
maii. dass aus dem Inneren dér 
Markstrahlen-Zellen in Folge 
des Risses spirálig verlaufende 
i ánder herausgerissen worden 
sind. 
An dem Querschnitte dér 
