283 
tompább levelei, a jóval rövi- 
debb pikkelyfüggelékek, melyek 
közül a legbelsőbbek mindin- 
kább szélesebi), fölül kicsípett 
hártyával vannak kitüntetve. 
A C. *1 / ágócsya na 1 égj ob bai ] kö- 
zelíti meg a C. spurin Kern-í és az 
alább ismertetett C. Márkianá-t ; 
mindkettőtől azonban szintén 
feltűnő módon különbözik. 
A C. spuriá-iól eltér széle- 
sebb, durvább leveleiben, na- 
gyobb, gömbölyűbb fészkeiben, 
sokkal jobban megnyújtott külső 
és középső pikkelyfüggelékei- 
ben, ezek középső, osztatlan ré- 
sze testesebb; a pikkelyfügge- 
lékek hártvás részének alakjá- 
ban, mely semmi esetre sem 
pannonién , hanem bánátién jel- 
leg, t. i. a hártya aránylag szé- 
lesebb. csúcson kicsípett és e 
mélyedésből nyúlik ki a függelék 
tollas része ; végül abban, hogy 
termésének bóbitája nincsen. 
A C. MárJcianá-töl abban 
különbözik, hogy levele rövi- 
debb, tompább, sötétebb zöld, 
jóval vaskosabb és durvábban 
fogazott ; fészke gömbölyűbb, 
külső pikkely függelékeinek a 
középrésze testesebb és hajszál- 
sallangjai valamivel vastagab- 
bak. Termésén bóbita soha sincs, 
holott a C. Márkiana termései- 
nek egy részén rövid bóbita is 
található. 
Hogy a C. Mágócsyana végre 
feltétlenül a C. bánátién és C. 
indurata és nem más fajok ke- 
veredéséből keletkezett, a követ- 
kezőkből tűnik ki: Úgy a báná- 
tién, mint az indurata nem ma- 
gas termetű. Mindkettőt jellemzi 
a vaskosabb, sötétebb alapszínű 
levél. A széles, nem igen nagy, 
csúcson kicsípett, szabálytalan 
lere, stumpfere Blattéi*, bedeu- 
tend kürzere Anhángsel und die 
breithautigen, oben ausgeran- 
deten Anhángsel dér innern 
Schuppen gut gekennzeíchnet. 
C. Mágócsyana steht jeden- 
falls C. spurin Kern. und dér 
nachfolgend besehriebenen C. 
Márkiana am náchsten, kann 
aber auch von diesen beiden Ar- 
ten leicht unterschieden werden. 
C. Mágócsyana hat breitere, 
derbere Blátter als spuria , grös- 
sere kugelförmige Bliithen- 
köpfe ; die Anhángsel dér áus- 
seren u. mittleren Schuppen sind 
mehr in die Lángé gezogen, 
habén ein bedeutend breiteres 
Mittelfeld; dér háutige Theil 
dér inneren Anhángsel ist mehr 
ausgerandet und aus dieser Aus- 
buchtung ragt das federige Ende 
des Mittelnerv’s hervor; auch 
hat die Frucht keinen Pappus. 
C. Márkiana gegenüber kenn- 
zeiclmet diese Art. ihr kürzeres, 
stumpferes, derberes, dünkler 
gefárbtes u. gröber gezáhntes 
Blatt ; dér mehr abgerundete 
Blüthenkopf, das breitere, lán- 
gere Mittelfeld dér Anhángsel ; 
auch sind die Frausen nie so 
haarfein wie bei Márkiana. Die 
Früchte dér letzteren Art habén 
auch mitunter ©inén kurzen 
Pappus. 
Dass C. Mágócsyana unbe- 
dingt dér Combination C. báná- 
tién Roch. X G. indurata Janka 
und nicht etwa einer anderer 
verwandter Arten entspricht, er- 
liellt zweifellos aus ihren Merk- 
malen. Beide Eltern sind nicht 
besonders hochwiichsig ; derbe 
Blátter mit dunkler Grundfarbe 
habén auch allé beide.Das breite 
18 
