levelei szélesebbek, fészkei vala- 
mivel nagyobbak (a banaticá- 
nak is ugyanis jóval nagyobb 
fészke van. mint a pannonicá- 
nak és Hayek méreteibe sajtó- 
hiba csúszott. A pannonica mé- 
retei nála 15 mm. h., 12 mm. 
vastag, a banatica méretei 13 
mm. h., 11 — 12 mm. vastag. Ez 
az arány hibás, ő maga is mondja 
i. művének más helyén, hogy a 
banatica fészkei nagyobbak). 
Hártyás függelékei aránylag 
szélesebbek, kicsípettek, a mé- 
lyedésből kinyúlik a tollas ge- 
rinc. A spurin függelékei egyen- 
letesebben kihegyzettek s a hár- 
tya egyenletesen fut be a tol- 
las végébe. 
A C. Márkianá-% sem a bana- 
ticá-x al, sem a stenolepis- sel 
nem lehet összetéveszteni. A sok- 
kal cafrangosabb és szabályo- 
sabban hasadt pikkelyfüggelé- 
kek feltűnő módon különbözte- 
tik a banatica- tói (és bármely 
más «.Jacea» -félétől), a sokkal 
rövidebb függelékek, melyek kö- 
zül a belsők széles kártyásak 
és kanálalakúak, jellemzik a 
stenolepis- sel szemben. Levelei 
is mindig rövidebbek, kevésbé 
kiheg 3 ^ezettek. mint a stenole- 
pis-é i. 
C. Márkiana az indvratá- tói 
is szembetűnően tér el. Függe- 
lékei rövidebbek, középső me- 
zőjük (a külsőké) nem oly szé- 
les. nem annyira nyújtott, a bel- 
sők szélesen kártyásak. Levelei 
szélesebbek, vékonyabbak, nem 
oly molykosak. Termete is ma- 
gasabb és termésének gyakran 
bóbitája is van. 
A C. Mágócsyaná-tó\ való 
eltérést lásd annál. 
Wuchs, breitere Blátter. Ikre 
Blütkenköpfe sind etwasgrösser 
(banatica hat na miiek durck- 
schnittlich bedeutend grössere 
Ivöpfe als pannonica, in die 
Maasse Hayek’s ist ein Druck- 
fehler geschlichen. Er gibt bei 
pannonica 15 mm. 1., 12 mm. 
br., bei banatica 13 mm. 1., 11 — 
12 mm. br. an, auch er sagt 
aber am a. 0 ., banatica sei 
grossköpíiger als pannonica). 
Die háutigen Anhángsel sind 
verháltnissmássig breiter, aus- 
gerandet mit federiger Spitze 
in dér Randung. Bei spurin sind 
die Anhángsel gleichmássiger 
zugespitzt; die Háute verlaufen 
gleichmássiger in den federigen 
Mittelnerv. 
C. Márkiana kann weder mit 
banatica, noch mit stenolepis 
verwechselt werden. Die viel 
regelmássiger kámmigen An- 
hángsel mit federigem Mittel- 
theile trennen selbe auffallend 
von banatica (u. verwandten 
Formen), die um vieles kürzeren, 
an den inneren Schuppen stark 
háutigen, löffelförmigen Anháng- 
sel kennzeichnen sie auffallend 
von stenolepis. Auch sind die 
Blátter immer mehr verkürzt 
als bei stenolepis. 
C. Márkiana ist auch von in- 
darat a leicht zu nnterscheiden ; 
die Anhángsel sind námlieh be- 
deutend kiirzer, ihr Mittelfeld 
ist nicht so breit, nicht so ver- 
lángert, die inneren sind breit, 
háutig ; die Blátter sind breiter, 
dünner, nicht so fűzig, ihr Wuchs 
ist bedeutend köbér, hat auch 
oft einen Pappus, wenigstens 
angedeutet. 
Den Unterschied von C. Má- 
gócsyana sielie bei dieser Art. 
