291 
die galizisiche Seite dér Tátra beziehen, ist Déva dér erste ungar. 
Standort. Ich habé dieses Moos hier im Tale des Rézbánya- 
Baches in Ritzen dér schattigen Chloritfelsen gesammelt. 
Fissidens tamarindifolius (Don.) Brid. Sp. musc. I. p. 1(35. 
(1806.) E Fissidens- fajt Förster közölte először x ) hazánkból Buda- 
pest vidékéről. Evek óta állandóan nő Déván a Sóstó nevű mocsár 
dombos partján, iszapos kis gödrökben. Legfeltűnőbb bélyege a sok 
meddő hajtás, melyek a termő szárból indulnak ki. Erdély flórá- 
jára új. 
Diese Art hat zuerst Förster x ) aus Ungarn u. zvv. aus dér 
Umgebung v. Budapest publiciert. Ich beobachte es seit Jahren in 
schlammigen Gruben an den hügeligen Ufern des Teiches «Sóstó» 
bei Déva. Das auffallendste Merkmal sind die vielen sterilen 
Triebe, welche dem fertilen Stengel entsprossen. Neu für die Flóra 
von Siebenbürgen. 
Seligeria pusilla (Ehrh.) Br. Eur. var. Seliyeri (Web. et Mohr.) 
Limpr. in Rabenh. Deutschl. Kryptfl. P. IV. T. I. p. 463. (1887.) 
Alsó levelei tompavégűek, eretlenek. Nő Algyógy mellett mész- 
sziklákon a <■ Barlang » körül. Hazánk flórájára új. 
Untere Blatter stumpf, nervenlos. Wáchst bei Algyógy auf 
Kalkfelsen in dér Náhe dér Höhle. Neu für die Flóra von 
Ungarn. 
Seligeria recurvata (Hedvv.) Br. Eur. fasc. 33/36 monogr. p. 6. 
(1846.) Erdélyből először Demeter közölte. * 2 ) Déva mellől magam 
is közöltem ; 5 ) igen bőven terem a Marosillye, illetőleg Szakamás 
körüli homokkő hegyek kopár szikláin. 
Aus Siebenbürgen zuerst von Demeter 2 ) erwiihut. Von 
Déva habé ich es schon selbst publiciert 3 , es wáchst sehr hantig 
auf kaidén Sandsteinfelsen bei Marosillye resp. Szakamás. 
Pterygoneurum subsessile (Brid.) Jur. Laubmfl. p. 96. (1882.) 
Erdélyből eddig csak Hosszúaszó (lég. J. Barth) van említve. Déván 
a Várhegy alatti szántókon nem ritka. 
Aus Siebenbürgen bisher nur von Hosszúaszó (lég. 1. Barth) 
erwáhnt. Auf Aekern unter d. Schlossberg bei Déva nicht selten. 
Didymodon luridus Hornsch. in L. Syst. vég. 16. ed. IV. P. 
I. p. 173. (1826.) Az algyógyi fürdő mellett a Kápolna-domb egy 
régi, beomlott pincéjének falain. 
Bei dem algyógyer Bade an Mauern eines eingestürzten 
Kellers náchst dem «Kápolna»-Hügel. 
Didymodon cordatus Jur. Bot. Zeit. p. 177. (1864.) A levelek 
tövénél lévő kellőrügyeiről könnyen és biztosan felismerhető faj, 
mely a dévai várromok falain bőven fordul elő. Erdélyre új. 
An den dér Blattbasis entspringenden Brutknospen leicht u. 
3 Verh. Zool. bot. Ges. in Wien. 1896. 
2 ) Orv. term. tud. Ért. 1888. p. 141. 
s ) Orv. term. tud. Ért. 1896. p. 1' 2. 
