Hazánknak e kevés helyéről ismeretes 54 ) fínomgyepű mohát 
gyűjtöttem a Magas Tátrában a «Kobili Wrch» nevű hegy oldalában 
levő bélai cseppkőbarlang bejárásánál, a nedves, félhomály bán levő 
mészsziklákról 1904 VIII/27. és 1906 VII/24-én 883 m. t. sz. f. m.-ban, 
ahol bőven vegetál ster. állapotban ; ugyancsak sterilisen a bélai 
mészhavasokon a «Hintere Fleischbank» vagy «8pitzestein» csúcsa 
alatt levő egyik kis barlangban 1906 YIII/2-án 1900 -2000 m. t. sz. f. 
Igen finom, puha, laza gyepe halványkékbe- játszó zöldszínű, 
mert chloropyllum-tartalma csekély, érthető, hisz' a barlangnak 
igen gyéren megvilágított sziklafalán vegetál, ahol ugyan a leve- 
gőnek vízpárában való gazdagsága igen jó hatással van rá, 
mindig dús, terjedelmes gyepeket találunk ; a mészsziklára egészen 
rásímúlva, s szétkuszálva látjuk a hosszú fonálszerű szárat, ame- 
lyen a szintén hosszas, lándzsásan megnyúlt levelek szétszórtan 
állnak, hogy a nem különben fontos életfeltételét a csak gyengén 
beszűrődő fényt minél nagyobb felülettel foghassa fel. A spórák 
képzéséhez szükséges fénymennyiség hiányában ivartalan genera- 
tiot nem fejleszt, különben is kifejlődéséhez nincs meg a kellő 
meleg, meggátolja kifejlesztését a t e m p e r a t u r á n a k állandóan 
alacsony hőfoka, mely -f- 8° C. A hová fény már nem jut, ott nem 
fejlődik az Amblyst. Sprucei sem ; a bélai cseppkőbarlangnak a szá- 
dája ahol összeszűkül s balra kezd fordulni, ott van még, csak beljebb 
már nem lelhető, fent a « Hátsó Mészárszék)) alatt levő kisebb bar- 
lang-lyuknak is csak a még gyengén megvilágított részén találjuk. 
E moha csakis kelőrűgy és pedig adventivus szárból eredő 
protonema u. n. «Brutfaden» útján vegetatíve 65 ) szaporodik. 
Az e dolgozatomban tárgyalt mohák közűi a következő nyil- 
vános és magán-gyűjtemények részére küldöttem példákat: a 
Magyar Nemzeti Múzeum és az Erdélyi Nemzeti Múzeum (Kolozs- 
várt) növény tári osztálya gyűjteményének : Didymodon giganteus 
(Funck.) Jur., Amphidium lapponicum (H:id\v.) Schimp., Amblyste- 
gium Sprucei (Bruch) Br. EUR. 5,i )-t, valamint Dr. Degen Árpád 
egyetemi m.-tanár magángyűjteménye részére ugyanezekből. 
írtam: Makón, Hedwig Jávos születésének 176-ik évfordúlóján. 
54 ) Magas Tátrában a Novy és Havran között (R. Pritze u. Dr. H. Ilse : 
<■ Karpathenreise» — Verhandi. d. le. k. zool. botan. Gesellsch. in Wien XX. 
(18'0.)Bnd. p. 492) ; Murán (Chalubinski : Enumeratio musc. frond. Tatr. p. 141.) ; 
Podspady (Limpricht: Laubmoose III. Bnd. p. 297.); Déva mellett a Rézbánya 
völgyében (Péteréi M. «Hunyadmegye lombosmnhai». — A lmnyadmegyei tört. 
és rég. társ. XIV. évk. p. 111.) 
;,: j Dr. Cári. Correns : Untersuduingen llber die Vermelirung dér Lanb- 
mooso durch Brutorgane und Stecklinge. Mit 187 Abbild. Jena, 1899. munkafelosz- 
tását s tárgyalását követő : Die nattirl. Pflanzenfam. I. T., 3. Abth„ 207. Lief. 
p. 241. alapján.) 
:,l! ) Újabban e mohát a következő néven ismerjük : Amblystegiella Sprucei 
(Bruch) Loeske (1. «Moosfiora des Harzes». — Hilfsbueh fii r' die bryologische 
Forschung im Harze und dessen Umgebuinr mit Verbreitungsangaben und Be- 
stimmungstabellen von Leopold Loeske. Berlin 1903. p. 295.) 
