27 
és az operculum (1) határát alkotja, ott tehát, a hol a toksüvege 
el- és leválik, vagyis e sejtek a «gyűrű» 47 ) sejtjei. 
Ezen a helyen 5 — 6 erősen megvastagodott falú, sötét sárga- 
színű sejtet (2) láthatunk, amelyeknek csakis a többi sejttel érint- 
kező sejtfala vékony és színtelen, a többi különösen a kifelé eső 
részlete erősen megvastagodott ; a gyürűsejtjeinek egymással érint- 
kező fala fokozatosan vastagszik a peripheria felé s így fogszerű 
a sejtfalnak ez a része; sok mohánál a «gyűrű»-sejtek eltérő 
alakúak s nagyságúak és az egymással érintkező falaik is véko- 
nyan maradnak. 48 ) 
A sporogonium collumán és urna részén az epidermis alatt 
vékonyfalú, sejttartalom nélküli víztartó sejteket a «vízszövet» 
(Wassergewebe) typicus elemeit találjuk (tábla 3. ábra 3, 4. ábra 1, 
5. ábra 2); a vízszövet sejtjei laposabbak, szélesebbek, mint 
magasak s mindig egy réteget képeznek; a vízszöveten kívül 
a vízraktározására szolgál még a tok belsejében levő columella 
szövete is. 
A sporogonium collumának legnagyobb részét az assimilálo 
az átsajátitó szövet (tábla 3. ábra 6) teszi; sejtjei nagyobbára 
parenchymaticusak, az átszellőztetésre szolgáló sejt közötti üregek 
keskeny mindenféle irányban haladó laeunákat alkotnak, amelyek 
átszövik a collumnak egész szövetét, s így azt lazává teszik ; 
ezért esik össze annyira a collum, ha e moha sporogoniuma még 
éretlen korában szárad össze. A collaris részt elfoglaló assimilálo 
szövetből az urna epidermise és a « vízszövet » alá húzódik két 
sejtsor, amelyek radiálisán lapított hengeres sejtek, igy mintegy 
két sejtszallagot képeznek, a vizszövet alatt. Úgy eme utóbb, mint 
a már említett columella és az átsajátító szövet sejtjeiben hatal- 
mas nagy chlorophyllum-szemecskéket látunk. Jódjódkáliumban az 
egész chloroplastis anyagából alig látszik valami, mind elfoglalja 
a benne erősen, többesével kifejlődött amylum, úgy hogy a chloro- 
plastis állománya a chlorophyllum csak mint a kisebb-nagyobb 
keményítő szemecskéket egybefoglaló vékony hártya tűnik fel 
(tábla 5., 7., «. ábra), úgy hogy voltaképpen keményítőképző 
plastisoknak foghatjuk fel. Igen feltűnő ez a tulajdonsága, annál- 
inkább, mert magam még nem observáltam ily nagyfokú kemé- 
nyítő-képzést a mohoknál, irodalomban sem találtam említést róla. 
Igen sok amylum van a columella sejtjeiben és azokat is zsufo- 
47 ) — annulus, fimbria, Ring», «anneau». 
48 ) Pld. a következőknél : Ceratodon purpureus (Dr. F. Kienitz-Gerloff : 
Untersuchungen tlber die Entwickelungsgesehichte dér Laubmoos-Kapsel und die 
Embryo-Entwickelung eiuiger Polvpodiaceeu. — Sep. Abdr. a. dér Botanischen 
Zeitung 1878. Taf. II. Fig. 31), Didymodon rubellus (Lantzius-Benninga Bei- 
trage zűr Kenntniss des inneren Baúes dér ausgewachsenen Mooskapsel, ins- 
besondere des Peristoms. Breslau, 1850. — müvéből veszi át Limpricht I. Bnd 
p. 50. Fig. 25.), Mnium hornum (W, Ph. Schimper: Reeherches anatomiques 
et morpliolo'iiques sur les mousses, Strasbourg, 1848. Planche Vili., Fig. 1., 
2.) etc. 
