A cuticularis függelékek általánosan ismeretes, hogy a víz, a 
csapadék fel- és megfogására, ott tartására való 25 ). A víz oly fontos 
tényező, életfeltétel, amely nélkül megélni nem tudna. Bár anatómiai 
szerkezete határozottan azt bizonyítja, hogy a vizet állandóan 
vezeti a substratumból, t. i. ki van fejlődve a vezető nyalábja, 
mely mint tudjuk, csak olyan egyéneknél fejlődik ki, amelyek 
állandóan vezethetik a vizet 26 ) mégis igyekszik a csapadék, 
harmatozás, köd alakjában rájutó vizet is megragadni. Az athmos- 
phaerából és a substratumból testébe jutó víznek hiányát általában 
sohsem érzi, a kiszáradás ellen nem védekezik, mert hiszen hyalinus, 
átlátszó végszőröket kifejlődve nem látunk ! A vízszükséglet leg- 
nagyobb részét nem annyira a pár sejtből álló vezető-nyaláb 
útján, mint «külső vezetés® útján szerzi be e moha. 
E mohának levelei legnagyobb része sötétbarna-színű, így 
ha nag} T assimilatorius tevékenységet ki is tudnának fejteni a sok 
granum — chloroplastis segélyével, az arra való energia meg volna, 
meggátolja energiájuk kifejtését a sötét sejtfal, mely mint valami 
ernyő elfedi az átsaj átítást eszközlő orgánumokat, miként több 
ilyen eset ismeretes a Pkanerogamiusoknál 27 ) is. Atsajátítást nem 
igen végezhetnek a szárlevelek, hanem igenis teknőformájuk, redőzött- 
ségük, fodros voltuk a legalkalmasabbá teszik capillaris természe- 
tüknél fogva a víznek külsőleg való vezetésére, — de viszont arra 
is, hogy sokáig ott tarthassák a vizet, így az elpárolgás -t 
erősen akadályozzák, amely elpárolgásnak nagyfokú meggátolásá- 
hoz főleg ama körülmény járul, hogy tömőit gyepet alkotnak ; moha- 
gyepeknél a víz elpárolgása sokkal lassúbb, mint az isoláltan vege- 
táló egyéneknél. 28 ) E teknőalakú levelek öble az ú. n. « capillaris 
tér® nagy a Didymodon giganteus - nál s közel is esnek egymáshoz, 
sűrű a levelek állása, így a «ktilső vezetés® rendkívül gyorsan 
történik, — vízszintes helyzetben levőnél sokkal gyorsabb, mint a 
függőleges helyzetben levőnél. Ennek illusztrálására szolgáljon a 
következő táblázat. Meg kell jegyeznem, hogy kísérleti anyagom 
(1906. jul. és aug. hónapban gyűjtve) a Magas Tátrából való száraz 
anyag, így csak megközelítő eredményekre juthatunk, mert elvégre 
is más az élő objectum viselkedése mindenféle tekintetben. Eg 3 r e- 
nesen a száraz mohát állítottam vízbe, hol függőleges, hol vízszintes 
helyzetben, egyesével vagy g 3 r ep-részletekben. 
3: ) Gof.bel : Organographie dér Pflanzen, insbesondere dér Archegoniaten 
und Samenpflanzen. Jena 1898 II. T. I. H. pp. 363-9. 
Jli ) Habf.rlandt : Beitr. z. Anat. u Pliys. etc. p. 369. squ. 
!7 ) Jean Fridel : Über das Vorkomme.i eines grünen Organs ohne 
As8Ímilationsvermöge. — Coinpt. rend. t. 142. 1906 pp. 1092-1093. 
26 ) Fr. Oltmanns : Ueber die Wasserbewegung in dér Moospflanze und 
ihren Einfluss auf die Wassenertheilung im Bódén. — Abdr a. Coh.x «Bei- 
triige zűr Biologie dér Pflanzen® Bnd. IV. Heft 1. p. 18. squ. 
