Buccari. Illám eadem A. Degen 1004 jul. 29, spinis phyllorum in 
unó specimine penitus fiavis, in altero verő, in collium editioribus 
vegetante, hasi brunneis , légit, inter pagos Cavle et Jelenje s'iipe- 
riori, inprocul oppidi Fiume. 
A Sárgástüskéjü Bábakalács (C. flavispina Sínk.), főkép kisebb 
termetében és fészkeiben különbözik a C. eorymbosától és a C. 
f umensistől , valamint rövid fészek-gallérjában és sötétveres csúcsú 
pártájában. Szúrósabb, bevagdáltabb , hosszú tüskéjü levelei , keskenyke 
gallérmurvái és középső gallérmurváinak aránylag kicsiny, vékony, 
s egészen sárgás vág}’ csak tövön barna tüskéi, első pillanatra 
megktilönböztethetővé teszik a Carlina brevibracteata-tó\. 
Bryologiai adatok a Magas-Tatra Flórájához. 
Irta : Györffy István (Makó). 
V. közlemény. 
(Kettős táblán 8 ábrával.) 
— Pottia minutula (Schleich) Bryol. eur. x ) — c. frtct. 
Apró termetű kis moha, 3 -4 mm. magas, melynek levelei 
«abstehend, lánglick-lanzettlich, durck die vorgezogene Larnina 
und die austretende Rippe lángéi 1 * , zugespitzt, an den Rándern 
zuriickgeschlagen», de csak gyengén visszahajló. Levélsejtjei apró 
kis cuticularis papillákkal fedettek. Felfelé álló, felül lecsapott 
tojásdad tokjának a fala vékony, világosbarnaszínű. Ferdén álló 
s meggörbült tok-csőrrel ellátott operculuma lehullása után széles 
és tar-szájú az urna, mert peristomiuma teljesen hiányzik. A leírá- 
soknak 3 ) és rajzoknak 3 ) megfelelő a moha alkotása. 
A Magas Tátra környékén gyűjtöttem kis mennyiségben 
Szepesbéla mellett a «Rohrwiesen» felé a «Griindchen» nevű 
részen c. frct. 1905 VII/6-án nedves árok partján 650 m. t. sz. 
f. m.-ban több apróság társaságáben. 4 * ) 
Mivel a Magas Tátrának sem galicziai, sem hazai részéről 
nem ismeretes, 6 ) e moha a M. Tátra flórájára új adat. 
— Didymodon giganteus 8 ) (Funck.) 7 ) Jur. 8 ) — c. frct. a ) 
') Syn. Gymnostomum conicum Schleich, G. rufescens Schultz, Pottia 
b tarkei var y) gymnostoma Lindb. 
-) Limpricht : Laubmoose I. Bnd. pp. 528—9; G. Roth : Die europáischen 
Laubmoose I. Bnd. p. 285; Iuratzka: Lanbmoosflora v. Oester.-Ungarn p. 92; 
Hazslniszky : Magy. bírod, mohfl. p. 112; Die natürl. Pflanzenfamilieu I. Teil 
3. Abth. 214. Lief. p. 423. 
s ) G. Roth 1. c. I. Bnd., Taf. XVIII. Pig. 9. 
4 ) Magyar botanikai Lapok IV. (1905.) évfolyam 8/11. sz. p. 271. 
’>) Chaluhinski : Enmneratio muscorum frond. Tatrensium. Warszawa 
1886. p. 38. 
6 ) Syn. Barbula gigantea Funck., Grimmia gigantea Schimp., Géheébia 
cataradarum Schimp., Geheebia gigantea Boulay. 
7 ) Flóra 1832. évfolyam p. 482. 
“) Juratzka in Verliandlungen d. kais. königl. zool.-botan. Gesellschaft in 
2 
