15 
Synopsisának 514-ik lapján is, csupán «Memmingen» lápos rétjei- 
ről közöl (Bajorországból), Garcke pedig « Flóra von Deutschland 
1882» czímű műve 328 lapján még Konstanz mellől is, a Bódén i- tó 
környékéről. Hazánkból az A. purpuréi# Ivoch ismeretlen, s a 
leírások szerint, levelei legalább tövön pillás szőrőzetűek és csészéje 
csöve a tövétől kezdve szöszösen szőrös. 
Az Ármer ia barcensis Simk. csészéjénél- csöve tövén egészen 
meztelen , csak feljebb eső részein van az erein gyér és gyenge 
pelyhesedés. Csészéjének e jellemvonása megkülönbözteti a fen- 
tebb említett mind a három Armma-fajtól. Termetére nézve nagyobb 
mind a három említett fajnál, mert jókora rhizómájából eredő sugár 
s meztelen tőkocsánai 40—60 cm. magasak, nyúlánk és meztelen 
tőlevelei pedig 20 — 25 cm. hosszúak, s mintegy 2 szélesek. 
Az Armeria alpina W. gombos virágzata és virágai nagyobbak, 
csészéjének csöve is nagyobb s tövétől kezdve erősen borostás 
szőrű, csészéjének karimáján pedig a szélesen kerekített és árhegy ű 
fogak kétakkora szélesek, mint az Armeria barcensis-éi. Az Armeria 
alpina \V. virágzatának úgy gallérozó murvái, valamint a virágo- 
kat környező fehéren liártyás és szélesen, csonkán kerekített mur- 
vái is jóval szélesebbek, mint az A. barcensis-éi. Az A. alpina \V. 
tőlevelei rövidek, tőkocsánai pedig csak 3—6 cm. magasak. 
Az Armeria vulgáris W. és A. purpurén Koch virágzata 
kisebb, csészéjök csöve tövétől bőven szőrös és rövidebb is, mint 
az A. barcensis-é ; tőleveleik egész hosszukban vagy legalább tövön 
pillásan szőrösek. 
VÍI. Carlina fiumensis Simk. et stirpes illáé proximae. 
Fiumei Bábakalács és legközelebb rokonai. 
In apricis incultis collium litoralium ad Fiume usque ad 
Buccari, anno 1904, aug. 19. trés stirpes Carlinarum légi examina- 
vique, quae omnes, — pappo uniseriali, phyllisque involucri intimis 
radiantibus gaudent, — idest ad sectionem «Eucarlina» Boiss. fi. 
or. III. p. 448 pertinent. 
Príma illarum est: Carlina corymbosa L. spec. 1753 p. 828. 
Haec est planta apud nos saepe tri-quadriennis, glabrescens, vei 
fructificationis tempore decalvans, caule ad capitula corymbosa 
usque sat dense foliato, foliis margine et apice acuminato, spino- 
sissimis; capitulis majusculis; involucri phyllis externis foliaceis , 
anguste-lanceolatis, phylla radiantia subaeqi lanti bús , intermediis 
angustis in superiore parte spinosissimis, hasi espinosa subito 
angustatis et oh nervurn eorum médium subito incrassatum. semicylin- 
dricum, ((uasi pedicéllat is. Phyllis involucri radiantibus apicem versus 
luteis, 2—3 m ím latis, margine eciliatis, vei ciliis 1—2 praeditis. 
Corollis luteolis, palearumque receptaculi fibris — quam in poste- 
rioribus duobus crassioribus — apicem versus luteolis. Pappo 
achenio duplo longiore. Légi 1904 juh— aug. florentem et fructi- 
ticantem, in litorali fiumensi. 
Secunda illarum est : Carlina fiumensis Simk. (Certe C. vul- 
