n 
sis, apice laté truncato-obtusis. Corolla purpurea. Stirps penitus 
glabra, caulibus e rhizomate crasso enatis, 40 —60 centim, altis, 
glabris; foliisque radicalibus penitus glabris, elongatis, 20—25 
centim, longis, summum 2 0n fm latis. 
Habitat in turfosis aquarum « Szászher mányi lápy> juxta oppidum 
Brassó, Hungáriáé orientalis, circiter 500 m. s. m., — abunde. 
Detexit ibidem anno 1902, et légit in sequentibusque annis usque 
a. 1906 florentem jun-julio, fructificantem aug-sept, scrutator flóráé 
Barcensis indefessus, Professor Moesz Gusztáv. 
Dignoscitur ab omnibus affinibus, quas Nymán (Consp. 
615 — 616) sub grege « Pleurotrichae spiculis sessilibus, foliis con- 
formibus» enumerat statura elata, glabritudine totius plantae, necnon 
calycis tubo hasi pemtus glabro , superne in costis sparse minuteque 
puberulo. Affines nostrae stirpi sunt: 1. Armeria vulgáris Willd., 
séd distinquitur a nostra foliis evidenter eiliatis ; involucri foliolis 
extimis cuspidatis; floribus, inprimis calycis tubo a basi piloso, mino- 
í’ibus. 2. Armeria purpurea Ivoch; haec etiam foliis basi eiliatis, 
et calycis tubo minőre, a basi villoso striato a nostra aliena est. 
3. Armeria alpina Willd., quae habét formám apud nos in alpe 
Bucsecs nascentem «.basitricham» , idest scapo inferne puberulo 
gaudentem, quaeque habét scapum tantum 3 — 6 centim altum, 
capitula, floresque majores, limbum calycis in omnibus partibus 
duplo majorem et tubum calycis a basi villosum , majoremque. 
Az Armeriák fajait Boissier két sectióra osztja, u. m. : 
sect. A) Macrocentron Boiss. Ezeknek a csészéje tövön sar- 
kantyús. Az ide tartozó délportugáli, délspanyolhoni, sardiniai és 
korsicai, valamint oriensi fajok közül hazánkban egy sem honos. 
sect. B) Playiobasis Boiss. Ezek csészéjének csöve, mely a 
maghont zárja körül, tövön sarkantyúban és rézsutosan keske- 
nyedve részarány tálán. E sectióba, és pedig annak a « Pleurotrichae 
spiculis sessilibus, foliis conformibus» Nymán csoportjába tartoznak 
az Armeriák nálunk honos fajai. Ilyenek: 1. az Armeria alpina 
Willd., a mely Árpás havasának és Bucsecs havasának havasi 
tájain honos és a melynek a Bucsecs havasi tájain helyenként van 
egy var. basitricha Simk. változata is, tövén pelvhesedő tőkocsán- 
nal : 2. az Armeria vulgáris Willd , melyet Pozsony vidékéről 
már Endlicher közöl az Ö «F1. Posonien. (1830) 213» lapján és 
a mely manapság is bőven terem ott, eg}'es helyeken ; 3. az itt 
tárgyalt Armeria barcensis Simk., a mely eddig csupán Brassó vidé- 
kéről, Szászhermány vízborította tőzeges lápjairól ösmeretes, a hol 
azt virágzón 1905 június 10-én Moesz Gusztáv, ernyedetlen íloris- 
tánk, fedezé fel és 1902-től 1906-ig több Ízben és számos példány- 
lián gyüjté. E tőzeges láp mintegy 500 méter magasságban terül 
el a tenger színe felett. 
Az Armeria vulgáris WiLLD.-nak igen közel rokona az Armeria 
purpurea Koch, a melyet Ivoch még az ő 1857-ben megjelent 
