adatát avval kezdené meg. hogy az e kérdésnél tekintetbe jövő 
államokban jelenleg érvényben álló törvényes intézkedések szöve- 
gét összegyűjtené s áttekinthető alakban közzétenné. 
Egy másik égető kérdés a heremagrostaalj forgalmának 
kérdése. 
Egy 1904. év őszén Weixzierl udv. tanácsos úrral a wieni 
cs. k. állami vetőmagvizsgáló állomás igazgatójával e tárgyban 
tartott értekezleten megállapíthattuk, hogy a vetőmagforgalmat 
<endszabályozó törvény daczára, mely Magyarországon jelenleg 
már tíz év óta van érvényességben s daczára az Ausztriában e 
téren történt intézkedéseknek, még igen sok visszaélés történik 
az arankán heremagrostaalj forgalombahozatalával mely egyik főoka 
annak, hogy heréseinkböl az aranka nem pusztul ki. úgy hogy 
elengedhetetlenül szükségesnek tartjuk, hogy ezen kereskedelmi 
czikk forgalomba hozatala szigorúan ellenőriztessék. 
Tapasztalataink szerint a vidéki kiskereskedők állandó 
fogyasztói az arankás heremagrostaalj nak, ezek viszik ki a földre 
ismét a már kirostált arankamagot. 
Annak idején mindkét állam kormányának tett előterjesz- 
tésünkben felvetettük azt a kérdést, nem volna-e indokolt ezen 
visszaélés megszüntetése czéljából a vidéki kiskereskedők (vegyes- 
kereskedők) vetőmag elárúsítását engedélyhez kötni? 
Evvel kapcsolatban felmerül azonban az a kérdés, mi tör- 
ténjék a heremagrostaalj j al ? 
A magyar 1895. évi XLVÍ. t. ez. értelmében egy rostaalj, 
mely mint vetőmag kerül forgalomba el lesz kobozva, az illetékes 
vizsgáló állomás szakvéleményében pedig benne kell foglaltatnia 
azon véleménynek, hogy az elkobzott anyag megsemraisíttessék-e, 
avagy (esetleg tisztítás útán) más czélra felhasználható vagy 
értékesíthető-e ? 
Ezen törvény végrehajtása alkalmával eleinte mindazon here- 
magrostaljak megsemmisítését kellett szakvéleményeinkben aján- 
lanunk. melyekből az arankamag többé ki nem szedhető. 
Későbben Tangl Ferencz tanárral, a budapesti m. k. állat- 
élettani intézet vezetőjével, végzett kísérletek alapján meggyőződ- 
hettünk, hogy a heremagrostaalj ak finoman megőrölve s így dena- 
turálva egy meglehetősen értékes, nevezetesen proteinban gazdag 
(kb. 20% emészthető proteint tartalmazó) abraktakarmányt adnak, 
mely különösen arra alkalmas, hogy proteinban szegény takarmá- 
nyokkal keverve használtassák. 
Ezen vizsgálatainknak a mai napig sajnos csak akadémikus 
értékük van. 
A forgalomba hozott rostaaljaknak ily módon való denaturá- 
lása csak azon ritka esetekben volt foganatosítható, midőn ilye- 
neket hatóságok koboztak el. 
Vizsgálataink közzététele után több oldalról kérdést intéztek 
hozzánk, hogy ilyen őrölt rostaalj hol s mennyiért volna kapható 
