A kísérleteket szarvasmarhán, sertésen, s szárnyasokon végezték. 
A kísérletek folyamán megállapították, lmgy egy-egy iiszkös buza- 
szemben kb. — 3 millió íiszökspóra van. 
Yavha (Briinn) a Helmmthosporium yramineum kártételére 
hívja fel a nagygyűlés figyelmét, mely az ő tapasztalata szerint 
a vetés 1 / i — V 2 -ét tönkre teheti. Ez a kalászt is megtámadja, a 
csávázásinak pedig ellentál]. 
Appel (Berlin) beismeri, hogy ezen parazitának ellenszerét 
eddig nem ismerjük. 
Kühle (Gunsleben) felhívja a kongresszus figyelmét arra, 
hogy a búzát meg lehet szabadítani a csiraképes üszöksporáktól 
úgy, hogy 12 perczig kitesszük 70 C. hőfoknak. Ennél az üszög- 
spórák mind elpusztulnak. Sajnos azonban, az Ustilagók spóráit 
ezen hőfok sem pusztítja el. 
W einzierl (Wien) felhívja a nagygyűlés figyelmét azon parazi- 
tára, mely Ausztriában teljesen tönkre tette a Ramex hymenose- 
palus kultúráit, amely uj s joggal feldicsért cserző növénynyel 
nagyobb szabású kísérleteket végeztek. A növény fejlődésének 
második évétől kezdve levelei megfoltosodnak s elszáradnak, 
gyökerük összeaszik. Okozója valószínűleg eg 3 r Cercospora- faj. 
Appel záró szavában felemlíti, hogy a magvizsgáló állomások 
már a mag vizsgálatánál felismerhető növényi betegségekkel kény- 
telenek lesznek ezentúl foglalkozni. Ismerteti azt a módszert, mely- 
lyel az üszökspórát legkönnyebb kimutatni s ez egy alul tölcsér- 
alakban tágasabb, felül pedig szőkébb hengeres üvegedén}^ alkal- 
mazásában áll, melybe sóoldatot vagy chloroformot teszünk, ha 
ebbe a vizsgálandó magot beléöntjük, az üszökspórák mind a 
folyadék felszínére szállónak s így könnyen megtalálhatók. Még a 
zab üszökspórái is. Az ajánlott íiszökspóra ölő eljárásokra vonat- 
kozólag megjegyzi, hogy a melegvizmethodussal minden vetőmagot 
az üszökspórától meg lehet szabadítani. Ezután 
Kühle (Gunsleben) tartott előadást 
«A répamag meghámozásának iperigoniumjának gépi eltávolí- 
tásának] befolyásáról annak csírázására.)) 
Szóló, (aki répamagtenyésztő) Linhart György magyaróvári 
tanár tanácsára kísérleteket végzett az iránt, vájjon a répamag- 
vaknak a gomolyokból való kiszedése nem befolyásolja-e kedvezően 
a répabetegségek ellen való küzdelmünket s a répamag csirázó- 
képességét. Az eredmény igen jó volt, a hámozott répamag a 
laboratóriumban 3 nappal, a földön pedig 10 — l í nappal előbb 
csírázott, a csirázási százalék is 10 — 15%-kal bizonyult jobbnak. 
Utána Weixzierl (Wien) kivonatban ismertette a már tegnap 
tartott előadását 
A répamagvizsgálat módszeréről » 
