95 
Szerző a hazai Sphagnum- 
fajok alakjait ökológiai szem- 
pontból három csoportba, u. m. 
a hydrophil-, hygrophil- s xero- 
phil-csoportba sorozza, az egyes 
csoportok alaktani s anatómiai 
különbségeit behatóan tárgyalja 
s a szöveg közé nyomott áb- 
rákkal magyarázza. 
Győrffy István : A Pterygo- 
neurum caviíolium anat. 
szerkezete, élettani viszo- 
nyaira való tekintettel. 
U. o. 135 — 145. old. 10 ered. 
rajzzal. 
A czímben nevezett faj leve- 
lének, toknyelének s tokjának 
anat. viszonyainak részletes 
leírása. 
Simonkai Lajos : Éghajlati 
növény változatok. 
U. o. 146—148. old. 2 ere- 
deti rajzzal. 
E czikkben nehány a nö- 
vénynek időjárás okozta alaki 
elváltozását tárgyalja. A Tilia 
cordatá-n a fagy, a T. morifolia 
Simk. (49. rajz) elváltozást idézi 
elő. rezgő nyárfán pedig fel- 
tűnő nagylevelü hajtásokat ered- 
ményez. A Rhamnus Fran- 
gula L. var. undulata M. Dietz 
exsicc. (1880.) alakot (50. rajz), 
mely Selmeczbánya vidékéről 
származik, s az odavaló érd. 
akadémia kertjéből került más 
(p. o. a wieni s a breslaui) 
botan. kertekbe. Ezt az alakot 
a szerző azonban nem időjárás 
okozta elváltozásnak, hanem «a 
fajok változékonysági ösztöne 
által kialakult faj változatnak)) 
tartja. Végül felemlíti a Nuphar 
sericeum var. erectum fajválto- 
Yerf. gruppiert die in Ungarn 
bisher aufgefundenen Formen 
dér Sphagnum-Arten in oeko- 
logischer Beziebung in hydro- 
phile, hygrophile und xero- 
phile ; die morpholog. und ana- 
tomischen Unterschiede dieser 
drei Kategorieen werden ein 
gehender besprochen und mit 
den beigegebenen Textfiguren 
erliiutert. 
J. Győrffy : Dér anato- 
mische Bau von Pterygo- 
neurum caviíolium, mit Be- 
rücksichtigung dér physiol. 
Vei’háltnisse. 
Ebenda p. 31 -32. Mit 10 
Őrig. Abbildungen. 
Behandelt eingehend die 
anat. Verh. des Blattes, Sten- 
gels, dér Séta und dér Kapsel 
dei- im Titel genannten Art. 
L. Simonkai : Klimatische 
Pflanzenvariationen. 
Ebenda p. 33. Mit 2 Őrig. 
Abbildungen. 
Behandelt durch meteorolo- 
gische Einflusse bei eiuigen 
Pflanzen hervorgebrachte Form- 
anderungen. Bei Tilia cordata 
bringt Frosteinwirkung die 
Form T. morifolia Simk. (Abbild. 
49) hervor, bei dér Zitterpappe! 
aber auffallend grossblattrige 
Triebe. Rhamnus Frangula L. 
var. undulata M. Dietz exsicc. 
(1880) (Abbild. 50) stammt aus 
dér Úmgebung von Selmecz- 
bánya und dürfte aus dem 
Garten dér dortigen Forstaka- 
demie in andere (z. B. in den 
Wiener u. Breslauer) bot. Giir- 
ten gelangt sein. Verf. glauht, 
dass diese Form nicht eine 
durch meteorolog. Einfitisse, 
sondern«in Folge Abiinderungs- 
triebes dér Arten entstandene» 
