1-29 
Velebitnek ritka növényekben 
kétségtelenül a leggazdagabb 
hegye. Sűrű ködben s metsző 
hideg szélben haladtunk a csúcs 
felé, midőn ez alatt kb. 3 / 4 órá- 
nyira egy alig két méter át- 
mérőjű folton észrevettem az 
Anthyllis aureát. Megállapod- 
tunk s e hely körül szorgosan 
végig kutattuk a lejtőt, de 
hiába, úgy látszik, hogy e gyö- 
nyörű, aranysárga virágú nö- 
vény csak e kis helyen terem. 
A velebiti növény szára 
apró, ujjnyi, arasznyi, a dal- 
mát példáknál kisebb, zöldebb, 
borzasabb (forma velebitica*) — 
a dalmát s egyáltalában a dé- 
libb növény apró szőröktől 
szürkéink — virágja arany- 
sárga s így valószínűleg a var. 
aurantiaca Pantocsek (Oest. 
bot. Zeit. 1873 p. 5) mellé so- 
rakozik, melyet szerzője Mon- 
tenegróban Biela és Lukovo 
között fedezett fel s rövidszá- 
rúnak, narancsszín virágúnak 
ír le. A szár s levél nagyobb 
borzasságáról nem szól. 
über die Quelle Liscani-bunar 
auf dem Sveti Brdo, den an 
seltenen Pfianzen zweifellos 
reichsten Berg des ganzen Ge- 
birgszuges. Ober dér Baum- 
grenze ging es in dichtem Nebel 
und schneidig kaltem Wind dem 
* Gipfel zu. als ich cca 3 Q Stun- 
den unterhalb dér Spitze, auf 
einern kaum zwei Quadratmeter 
messendeu Fleck die Anthyllis 
aurea bemerkte. Wir suchten die 
Umgebung dieses Standortes 
nach dieser práchtigen goldgelb 
blühenden Ptlanze ab, doch ver- 
gebens, sie scheint auf diese 
einzigeStelle beschranktzu sein. 
Die Ptlanze vöm Velebit ist 
viel kleiner, als die dalmatini- 
sche, die Stengel sind finger- 
höchstens spannelang, die ganze 
Ptlanze ist weniger grau und 
angedriickt behaart, vielmehr 
griin, und abstehend behaart 
(forma velebitica*) und schliesst 
sich wahrscheinlich an die Var. 
aurantiaca Pantocsek (Oe. Bot. 
Zeit. 1873 p. 5) an, welche ihr 
Entdecker in Montenegró zwi- 
schen Biela u. Lukovo gefunden 
und kurzstengelig und orange- 
gelbblühend beschrieben hat. 
Von dér stárkeren und abste- 
henderen Behaarung des Sten- 
gels und dér Blattéi 1 wird dórt 
nichts erwáhnt. 
7. Trifolium dalmaticum. 
Vis. in Pl. rar. in Dalm. det. « Flóra ■> 1829 Erg. Bl. 
I. No. 31. — Flóra Dalm. III. n. 293. 
1905. év augusztus elején 
Spalatóból jövet a A'elebit hegy- 
láncznak Ivnin felé eső déli ré- 
szét óhajtottam botanikailag 
kikutatni. Utóbb a Begovác há- 
Anfangs August 1905 kam 
ich von Spalato über Knin in 
das Velebitgebirge, um die siid- 
lichsten Teile desselben bota- 
nisch zu durehforschen. Schliess- 
*) A typo difiért eaule humili, foliolis minoribus, caule et foliis pilis 
longioribus hirsutis, viridibus, sec pilis brevibus densis canescentibus. 
