130 
gón átkelve, Gracac falu mel- 
lett értem először liorvát földre. 
E felettébb érdekes útról, mely 
tiszta Karszt -jellegű vidékeken 
vitt át, más alkalommal fogok 
bővebben értekezni, legyen sza- 
bad e helyen csak röviden meg- 
említeni, hogy a déli Yelebit 
« Karszt ■> Flórája nemcsak phy- 
siognomiailag hasonlít a közép- 
magyar mész- és dolomit he- 
gyek Flórájához, de összetéte- 
lében is annyi a megegyező 
vonás, hogy tisztán áll előttem, 
hogy az ősi Karszt-Flórának 
mint a nyugot-pontusi Flóra 
tagjának, lényeges befolyása 
volt hazánknak a nagy Alföl- 
det környező hegyvidék bené- 
pesítésében*). Gracac falu, or- 
szágunk legdélibb fekvésű fal- 
vának temploma egy sziklás 
domb tövében áll, ezen domb 
legelőin a Trifolium dalmati- 
cum elég gyakori. 
E növénynek eddig ismert 
európai termőhelyei (Olaszor- 
szág, Dalmáczia, Bosznia, Pago 
és Lussin szigete stb.) mintegy 
körülövezték Horvátországot, 
nem csoda tehát, ha innen is 
előkerült. 
lich kam ich über den Begovac- 
Pass und beriihrte bei Gracac 
zuerst den kroatischen Bódén. 
Ueber die Résül taté dieser in- 
teressanten und durch typische 
Karstgebiete führende Tour 
werde ich bei anderer Gelegen- 
heit Bericht erstatten. Es möge 
hier nur die eingeschaltete Be- 
merkung Platz finden, dass die 
Ivarst-Flora des südlichen Vele- 
bites nicht nur physiognomisch 
jener dér mittelungarischen 
Kalkgebirge ahnlich ist, sondern 
dass auch in ihrer Zusammen- 
setzung so viele übereinstim- 
mende Ziige zu erkennen sind, 
dass mir ein iiberwiegender 
Einfluss dér Ur-Karst Flóra bei 
dér Zusammensetzung dér das 
ungarischeTieflandumgebenden 
Geliinde oder wenigstens eines 
Teiles derselben klar wurde.*) 
Die Kirche von Gracac, des 
südlichsten Dorfes unseres Lan- 
des, steht am Fusse eines Kalk- 
hiigels, auf dessen Weiden das 
Trifolium dalmaticum ziemlich 
hantig ist. 
Kroatien war schon bisher 
von den europaeischen Stand- 
orten dieser Art (Italien, Dal- 
matien, Bosnien. Pago. Lussin) 
sozusagen umschlossen, so dass 
es zu erwarten war. dass diese 
Art auch in diesem Laude auf- 
gefunden werde. 
8. Peucedanum crassifolium 
Hal. et Zahlbr. in Halácsy «Eine neue Umbellifere dér 
oesterreichischen Flóra » in Yerh. dér K. K. Zool. bot. Ges. XLYII. 
1897 p. 645 — 646. 
1894 óv őszén Abbázia vi Als ich im Herbst 1894 in 
dékén botanizálva, a tenger- dér Umgebung von Abbázia bo- 
*) Cfr. Bec.k, Ueber die Bedeutnng dér Karstflora iu dér Entwicklimg 
dér Flóra dér Ostalpen. Rés. seient. du Congr. intern, des bot. Vienne 1095, 
174—178. 
