177 
negróból, még pedig a Lóvéén 
hegyről Cattaro felett, újabb 
montenegrói termőhelyeiről szá- 
molhatok be. 
Montenegróban legelőbb alig- 
hanem a dalmát Flóra kikuta- 
tása körül oly nagy érdemeket 
szerzett Studnicka Károly ta- 
lálta. 
Van egy példám, melyet ő 
már 1879-ben gyűjtött a Monté 
Sellá-n s melyet Viola lutea 
Sm. néven küldött, de amely 
kétségen felül a Viola aetolica 
B. H. alakkörébe tartozik. 
E példának levelei kissé rö- 
videbbek. kerekebbek s nem 
annyira kerülékesek mint a 
görög növényéi (foliis magis 
rotundatis = f. montenegrina) 
de egyéb tekintetben nem tér- 
nek el. 
Montenegróban megtalálta 
1898-ban még Baldacci Antal 
dr. is, még pedig a Medjurecka 
Planina sziklás helyein közel 
a török határhoz a Primőrje 
kerületben (Iter albanico-mon- 
tenegrinum VI. 53. sz.) s Viola 
tricolor néven osztotta szét. 
Újabban (1905-ben) még Lind- 
rerg Harald is gyűjtötte «Nje- 
gus és Cetinje között mész- 
sziklákon az út mellett kb. 
1000 m. magasságban» tehát 
közel ahhoz a helyhez, ahol 
Bornmüller felfedezte (I. Lind- 
rerg, Iter austr.-hung. 77. old.). 
tenegro (auf (lem Berg Lóvéén 
ober Cattaro) naehgewiesen 
hat, kann ieh tiber weitere 
Standorte dieser Pílanze in 
Montenegró beriehten. 
Zum ersten Male dürfte sie 
dér um die Flóra von Dalma- 
tien so hoehverdiente Karl 
Studnicka in Montenegró ge- 
funden habén. Ieh besitze ein 
von ihm auf dem Monté Sella 
schon im Jahre 1879 gesam- 
meltes Exemplar, das er unter 
dem Namen Viola lutea Sm. 
verteilt hat, welches aber zwei- 
íellos zűr Viola aetolica B. H. 
gehört. Diese Pflanze hat et- 
was kürzere, rundliche u. nicht 
oblonge Blattéi' (foliis magis 
rotundatis : f. montenegrina ), 
weicht aber sonst in keinem 
Merkmal von dér grieehischen 
Pflanze ab. 
In Montenegró hat sie auch 
Dr. Baldacci «in saxosis m. 
Medjurecka Planina prope fines 
Turcorum (listr. Primorje» im 
Jahre 1898 Iter: alban.-monte- 
negrinum VI. Nr. 53) gesam- 
melt und unter dem Namen 
V. tricolor verteilt. Unliingst 
(1905) wurde sie auch von 
Herrn H. Lindberg «in rupe- 
stribus calcareis juxta viam in- 
ter Njegusi et Cetinje » c. 1000 
m.» alsó nahe an dem von 
Bornmüller entdeekten Stand- 
orte gesammelt (cfr. Lindberg, 
Iter austr.-hung. p. 77.). 
Degen. 
Adatok Stoósz-fürdő növényzete ismeretéhez. 
Beitráge zűr Kenntniss dér Flóra des Bades Stoósz. 
Abaúj-Torna vármegyének 
egyik kies helyéről : Stoósz- 
fürdő környékéről Dr. Futó 
Mihály tanár úr, i. t. barátom 
Vöm Bade Stoósz (Comit. 
Abaúj-Torna) hat mir mein 
Freund Dr. M. Futó einige 
Moose geschickt, welche er in 
