185 
csők alakjában, melyek örven- 
detes módon egészítik ki szer- 
zőnek a IvNAimÁ-król írt mo- 
nographiáját (Lipcse 1905), 
melynek jeles tulajdonságait 
már lapunk IV. évf. 287 — 290. 
oldalán hangsúlyoztuk s mely 
a most megjelent részszel e 
nemzetségnek határozottan leg- 
jobb s legáttekinthetőbb mono- 
graphiája. 
und Yariáteten ergiinzen in 
erfreulicher Weise Szabó’s «Mo- 
nographie dér GattungKNAUTiA» 
(Leipzig 1905) dérén Vorzüge 
wir schon im IV. Jahrgange 
unserer Zeitschrift (p. 287— 
290) hervorgehoben habén, und 
welche zűr Zeit entschieden 
die beste und iibersichtlichste 
Monographie dieser Gattung ist. 
Szabó Zoltán dl*. : A Szudeták növényföldrajzának váz- 
latos foglalata, különös tekintettel a Riesenhegység havasi 
és alhavasi növényzetére (Pflanzengeographische Skizzen dér 
Sudetenflora mit besonderer Berücksichtigung dér Alpen- 
und Voralpen-Flora des Riesengebirges.) 
Földr. Köziem. XXXV. (1907) Heft. II. Budapest 1907. Tér- 
képpel és 2 táblával. — Mit Karte u. 2. Tatéin. 
Szerző e czikkében érdeke- 
sen vázolja a nevezett hegy- 
ségek növény föld rajzi viszo- 
nyait, melyeket a Pyreaneusok, 
Alpesek, Kárpátok a Kauká- 
suséival s a skandináviai fél- 
szigetével hasonlítgat össze. 
Némely faj elterjedési adata 
nem vág egészen össze a mi 
tapasztalatainkkal, mindazon- 
által e mű e hegységek Flóra- 
összetételének jó áttekintését 
adja. 
A Kárpátok magyar részére 
alighanem új a Cár ex rigida 
Good., melyet Thaisz Lajos 
fedezett fel 19<>6-ban a Király- 
hegyen. 
Auregende Schil derűiig dér 
püanzengeogr. Yerh. dér gén. 
Gebirge, welche mit jenen dér 
Pyrenaeen, Alpen, Karpathen, 
Kaukasus u. dér skandinavi- 
schen Halbinsel verglichen wer- 
den.Beziigl. Verbreitungsanga- 
ben einzelner Arten kőimen wir 
dem Verf. nicht immer beistim- 
men ; immerhin bietet seine Ar- 
beit eine gute Uebersicht dér 
Zusammensetzungder hdora die- 
ser Gebirge. 
Für den ungar. Teil dér Kar- 
pathen diirfte Carex rigida 
Good. neu sein welche L. Thaisz 
1906 auf dem Király hegy (Kra- 
lova Hola) entdeckt hat. 
Tuzson János: A Kleistogamia új esete. (Ein neuer Fali 
von Kleistogamie.) 
10 ábrával. — Mit 10 Abbildungen. Math. térni. Értesítő 
XXIV. (1906) Heft 4. L. Magy. Bot. Lap. V. 396 — 397. old. 
Vgl. Ung. Bot. Bl. V. p. 396—397. 
Mágocsy-Dietz Sándor : A kenderrel végzett tenyésztési 
kisérletek. (Culturversuche mit Hanf.) 
Math. térni. Értés. XXIV. (1906) Heft. 1. L. Magy. Bot. Lap. 
V. 398 — 399. old. — Vergl. Ung. Bot. Bl. V. p. 398—399. 
