186 
Futó Mihály dr. : Az Aspidium lobatum Sw. Aspidium 
angulare Kit és Aspidium Braunii egymáshoz való viszo- 
nyáról (Ueber das verw. Verh. dér gén. Arten). 
Kolozsvár 1906. 4 ábrával — mit 4 Abbildungen. 
Cserey Adolf dr. : Növényhatározó (Bestimmungsbuch). 
IV. kiadás (Auílage). Selmeczbánya 1907. Ára (Preis) 6 K 40 fül. 
Szerzőnek, daczára annak, 
hogy Jávorka Sándor mú- 
zeumi segédőr személyében je- 
les szakembert hívott segítsé- 
gül. nem sikerült növényhatá- 
rozóját minden hibájától meg- 
szabadítania. Műve «Kezdök 
számára-) Íródott; ez felment 
bennünket az alól, hogy szigo- 
rúan megbíráljuk. 
Hogy az előbbi kiadásokhoz 
képest mégis lényegesen meg- 
javult, tudóinkkal legnagyobb- 
részt Jávorka Sándor érdeme. 
Trotz Mitwirkung Alexander 
Jávorka’s, Custosadjuncten am 
Nat. Museum, ist es Verf. nicht 
gelungen, sein Bestimmungs- 
buch von allén Fehlern zu 
saubern. 
Da es «fiir Anfánger® ge- 
schrieben ist, entzieht es sich 
einer strengeren Kritik. Immer- 
liin ist diese letzte Auflage 
im Vergleiche zu den frühe- 
ren doch bedeutend besser, 
was z. grössten Teil wol dasVer- 
dienst Jávorka’s sein dürfte. 
Hollendonner Ferencz. Néhány Evonymus párájának 
histologiai fejlődése (Die Histologische Entwicklung des Kor- 
kes einiger Evonymus-Arten). 
Növ. Közi. VI. 1907. p. 1 — 15. Beibl. (1)— (3). 7 ábrával 
(mit 7 Abbildungen. L. M. B. L. V. 1906., 395 — 396. old. Vergl. 
Ung. Bot. Bl. V. 1906., p. 395—396. 
Mágocsy-Dietz Sándor : A kender nemének változása 
(Ueber die Veránderung des Geschlechtes beim Hanf). 
Ugyanitt — Ebenda 16 — 18. old. Beibl. (3) — (5). L. M. Bot. 
Lap. V. (1906) p. 398 — 399. Vgl. Ung. Bot. Bl. V. p. 398 — 399. 
Simonkai Lajos: Magyarország korongpár virágai (Bis- 
cutellae Regni Hungarici). 
Ugyanitt — Ebenda p. 19—21. Beibl. (5)— (6). 
Szerző szerint országunkban l Nach dem Verf. kommen in 
a következő fajok nőnek va- Ungarn wildwachsend vor: 
dón : 
1 a) Biscutella lucida DC. (B. didyma L. ex min. p.). 
1 b) B. Bucsecsi Simk. «CauIe 1 — 2 dec. alto; fólia brevia, spa- 
thulata glabra: caulis totaque stirps lucido-glabra. Stirps e grege 
B. laevigatae L. Habitat in aridis calcareis montis Bucsecs juxta 
oppidum Brassó» «Videtur stirps Biscutellae lucidae DC. orien- 
talis». 
1 e) B . longifolia Vill. im Komitate Vas gégén den Wechsel 
(Piers). 
1/d) B . saxatilis DC. (B. scabra Koch. Syn., B. laevig. v. 
írachycarpa Borb., B. didyma L. p. parte ? B. laevigata et B. 
