188 
ticum - ot illető dévai adatát 
Hazslinszky Magy. bírod, mohfl.- 
jából (p. 80.); Déva melletti 
Csengő-hegyen való előfordu- 
lása a LXI. (1901) pótfüz.-ben 
van közölve (p. 141.). *4. muti- 
cum és *4. triquetrum - ra vonat- 
kozó termőhelyi adatok — me- 
lyek a Győrffy által (Növény- 
tani Közlemények Y. (1906) 
évf. pp. 22—27) elősorolt *4. 
triquetrum lelőhelyeit is egy- 
úttal részben kiegészítik — ta- 
lálhatók még a következő szer- 
muticum bei Déva nur irr- 
tümlicherweise aus dem Werke 
Hazslinszky’s (Die Moosfl. v. 
Ungarn) ; dessen Yorkommen 
auf dem « Csengő-hegy » hat 
zuerst Péterfi itn LXI. Pótfűz. 
(1901) publiciert (p. 141.). Auf 
die Standorte von *4. muticum 
und A. triquetrum bezügliche, 
vöm Yerf. nicht erwahnte 
und auch die von Győrffy in 
Növ. Közi. V. (1906) Jalirg. pp. 
32 — 27.) mitgeteilten auf A. tri- 
quetrum bezüglichen Standorte 
erganzende — Angaben enthal- 
ten noch folgende Arbeiten : 
zőknel, melyeket a sz. sem 
említ meg: 
Fuss in Archív d. Vereins für siebenblirgische Landeskunde, 
Bánd XIV. dér neuen Folge, Heft II. p. 87. n. 1089; Báumler in 
Oesterreich. Botan. Zeitschr. XXXIV, Jahrg. (1884) p. 47.; För- 
ster in Verhandl. d. kais. königl. zool.-botan. Gesellsch. in Wien, 
Jahrg. 1896, XLVI. Bánd p. 166.]. y 
Bernátsky J. : Staub M. «A Balatonvidéki növényfeno- 
logiai megfigyelések eredményei)) czímű művéről. — Ucber 
das Werk M. Staub’s «Die Resultate dér pflanzenphaeno- 
logischen Beobachtungen in dér Umgebung des Balaton See s». 
Növt. Közi. VI. 1907. No. 
Bernátsky ezen polemikus 
czikkében a Magyar Botanikai 
Lapok V. kötetének 312 — 313. 
oldalán található kritika ellen 
fordul. 
Bizonyítékokat kíván azon 
állításom megindokolására, hogy 
czélszerübb lett volna, a nagyon 
hézagos phaenologiai adatokat, 
továbbá oly adatokat, melyek 
kétségtelenül hibás meghatáro- 
zásra vezethetők vissza, egy- 
általában közzé sem tenni. 
Ezen kívánalmát teljesíteni 
kötelességemnek ismerem s áll- 
jon itt néhány bizonyítók. 
1. Nem járja, hogy más tudo- 
mányszakok mívelői a syste- 
matikai, a növénygeographiai 
s oly esetekben, amidőn kultur- 
1 p. 30 -33. 
Yerf. vendet sich in diesem 
polemischen Artikel gégén die in 
den Ung. Bot. Bl. V. p. 31 2 — 
313 erschienene Kritik. 
Er fordert Beweise für merne 
Behauptung, dass die sehr 
lückenhaften Daten, ferner An- 
gaben, welche zweifellos auf 
irriger Determination beruhen, 
besser unpubliciert geblieben 
waren. Es mögen hier einige 
Beweise geliefert werden. 
1 . Geht es nicht an, dass sich 
Jünger anderer Disziplinen über 
den Fortschritt dér systemati- 
schen, dér pflanzengeopraphi- 
