206 
fedezéseit; itt csak arra szorítkozom, hogy rámutassak arra, hogy 
floristikai művei, nevezetesen a «Flora phanerogama din fost distr. 
alá Naseudului» (1881) a radnai havasoknak sajátságos közvetítő 
helyzetét mutatják ki a délkeleti Kárpátok s a Balkán flórája 
között egyik oldalon s az erdős Kárpátok s a Magas-Tátra flórája 
között a másik oldalon. Bebizonyított ténynek kell tartanunk 
ugyanis, hogy a délkeleti növényeknek egy sorozata itt éri el 
elterjedésének északnyugoti, viszont északnyugoti elterjedésü növé- 
nyeknek egy sorozata itt éri el elterjedésének délkeleti határát.*) 
Nem csekély érdemet szerzett Porcius azáltal, hogy a magyar 
botanikai kutatás eredményeit terjesztette Romániában. Ugyanis 
a «Diagnosele Planteloru Fanerogame stb.» czímű munkájában a 
mi kutatóinknak növényleirásait közölte román nyelven s ily módon 
alkalmat nyújtott e kultúrában hatalmasan előretörő nemzet fiainak, 
hogy a ,mi tudósaink működésével anyanyelvükön megismerked- 
jenek. Általános elismerésben részesültek azon érdemei, melyeket a 
román botanikai irodalom fejlesztése körül szerzett. Brandza 
Demeter tanárral egyetemben a román botanikai műnyelvnek volt 
egyik megalapítója, ő volt az elsők egyike, aki botanikai műkifeje- 
zéseknek adta román nyelvű magyarázatát. Román népies növény- 
nevek szorgalmas gyűjtésével is szaporította e nyelv szókincsét. 
Brandza D. és Grecescu D.-val sok éven át folytatott tudo- 
mányos levelezésnek nem csekély befolyása volt arra, hogy e 
tudósok a Kárpátok román részének tanulmányozására irányították 
figyelmüket. Érdemei elismeréseid a román tudományos akadémia 
PoRcius-t 1882-ben működő tagjává választotta. 
Akadémiai székfoglalójában először utal arra. hogy Románia 
terjedelméhez képest flórája nincs eléggé kikutatva. E czél eléré- 
sére ajánlja, hogy más európai országok mintájára, Romániában 
is bizonyos centrumokban, ha lehet egyes kerületekben botanikai 
egyletek alakuljanak, melyeknek hivatásuk az volna, hogy kerü- 
letük flóráját áttanulmányozzák és a gyűjtött anyagról évről- évre a 
bukaresti centrumnak beszámoljanak. 
Ezen egyleteket Románia lelkes botanikusai (Vladescu, Gre- 
cescu, Pantu és Procopianu stb.), részben már meg is alakították. 
Főbb művei: 
1. Enumeratio plantarum phanerogamicarum districtus 
quondam Naszodiensis (Kolozsvár 1878). Melléklet a «Magy. 
Növ. Lapok II. évf.-hoz. 
2. «Flora phanerogama din főstül district alti Náseü- 
dülüi». Megjelent az «Asociafiune a Transilvaniei» társaság 
«Transilvania» folyóiratban 1881 (20 drb aranynyal jutal- 
mazott mű). 
3. Flóra din főstül district Románescü al Naseuduluí in 
*) L. Pax Grundr. dér Pfianzenverbr. i. d. Karp. 188—189. old. 
