cleistogama Tuzson virágai nem mind Ideistogamok. A tulajdonképi 
kleistogamiánál ugyanis «minden virág, mindig zárva marad s 
idegen beporzás nem lehetséges ».*) 
Az Ákáczfa virágainak ez eltorzulása kétségkívül betegség 
(morbosis) és nem mutáezió eredménye. A beteges tünet nem 
egyforma, mert 1906-ban és az előbbi években Dr. Tuzson köz- 
lése szerint a párta sokkal nyomorékabb volt, mint ez évben. 
Mindenesetre érdekes volna annak kiderítése, hogy miféle beteg- 
ség idézi elő az Ákáczfa, virágainak sajátságos eltorzulását. 
Kellemes kötelességnek tartom Dr. Simonkai Lajos úrnak 
legőszintébb köszöneteimet kifejezni azon szíves útmutatásokért, 
melyekben engem e vizsgálataim ellenőrzése közben részesíteni 
szíves volt. 
Eine Akazie mit verkümmerten Blüten 
( Robinia pseudacacia forma cleistogama Tuzson in Math. és Ter- 
mészettud. Értesítő XXIV. 4. [1906] p. 768.) 
Von : IV. Seyniiinn (Budapest). 
(4 Figuren im Text.) 
Dr. J. Tuzson beschreibt im 4. Hefte (les XXIV. Jahrgangs 
von «Mathematikai és Természettudományi Értesítő», unter dem 
hitel «Ein neuer Fali von Kleistogamie» eine Robinia Pseudo- 
Aeacia L., aus dér Umgebung von Esztergom, welche nach 
Beobaehtungen des Forstrates Yadászfi jedes Jahr rein kleistogame 
Blüten entwickelt. Am 2. Juni d. J. reiste ich, einem Ersuchen 
des Herrn Professor Dr L. Simonkai Folge leistend, naeh Esz- 
tergom, um Exemplare dér Robinia Pseudo-Acacia forma cleistq- 
gama zu sammeln. Prof. Simonkai, dér soeben im Begriffe ist, eine 
Dendrologie zu schreiben, interessierte sich niimlich für diese eigen- 
tiimlich blühende Akazie ausserordentlich. 
Die beiden altén Akazien habé ich an dér naeh Pilis-Marót 
führenden Landstrasse, unweit des Mauthauses von Esztergom, 
schon dureh ihre von I)r Tuzson bescliriebene eigentümliehe 
Tracht baki gefunden. Wie gross war jedoch meine Überrascliung, 
als ich die Blüten dér beiden Báume, von den. in dér ange- 
führten Arbeit besehriebenen gánzlich verschieden fand. Bei 
Dr Tlzson’s Robinia Pseudo-Acacia forma cleistogama erheben sich 
die Blütenblatter bei den gánzlich entwickelten Blüten kaum 
tiber den Kelch, wáhrend bei dér Mehrzahl dér von mir auf diesen 
Báumen beobachteten Blüten die Blütenblatter cca 2-mal lánger 
waren als dér Kelch. In Budapest habé ich die Blütentrauben 
eingehender untersucht, und an ihnen mehrerlei Blüten gefunden, 
*) Lko Erri.ra és Gaevf.rt : Sur la structure et les modes de fecondatión 
des íleurs. Soc. r. bot. Belgique. XVII. (1878) és Just. Jahrbücher VI. (1878). 
