287 
a Pilishegységben azonban kizárólag a szőrös termésű fajta, az 
A. yalactonum terem helyette. 
Az északi Kárpátokban szétszórt termőhelyekkel nem ritka, 
de a Magas-Tátrától keletre már hiányzik és hiányzik innen egé- 
szen a Biliarhegységig, a hol gyakran és helyenként (Remec) óriási 
tömegben lép fel. A Biharhegység, a gyalui havasok és egy-két 
hely az Érehegységben az egyetlen terület, melyen — sziget- 
szerűleg — Erdély flórájában előfordul. Minden adat, mely az 
A. Vulpariá-i Erdély egyéb részeiből, nevezetesen a keleti részek- 
ről említi, téves. Az a sárgavirágú faj, mely a Bareaság hegyein, 
de szórványosan déli és keleti Erdély több helyén is helyette terem, 
a berzedten bolyhos virágzatáról jellegzetes A. lasianthum. 
Az A. Vulparia Horvátországban is. miként a Dunántúl, nem 
ritka, a Yelebit hegyláncán azonban egy halavány sárgásfehér 
virágú faj terem helyette, mely számos apró, de jellemző bélyeg- 
gel különbözik tőle, az A. croaticum. 
A mig az A. Vulparia a Kárpátoknak csak egyes részeiben 
terem, a Kárpátok egész vonulatának, azok Magyaországon kivüli 
részeinek is uralkodó faja a biborlila virágú bensziilött A. molda- 
vicum. A moldvai havasoktól az ország északnyugati határáig 
termőhelyeinek és individuumainak sokaságával jellegzetes dísze 
a magyar hegyeknek. A barcasági hegyeken nem terem, a Biharhegy- 
ségnek pedig csak a déli részében fordul elő egy-két helyen, 
igazi hazája azonban mégis éppen Erdély, az északi Kárpátokon 
már nem ilyen gyakori, alakköre is Erdélyben a legváltozatosabb. 
És elterjedése nemcsak vízszintes irányban mozog széles határok 
között, hanem vertikális irányban is, a törpe fenyő övében azon- 
ban helyébe lép az A. Hosteanum. 
A Biharhegységnek néprajzi nevezetessége, a Geina körül és 
innen egészen Vidra hegyei-ig egy sajátságos Aconitum terem, 
melynek virágai kezdetben halaványsárgák, később szennyes lila- 
színűekké válnak : az A. triste. Tiszta egyesülése ez az A. Vul- 
paria és A. moldavicum színének. 
De éppen itt a Vidrapatak mentén van az a határ, hol a 
Biharhegység A. Vulparia -ja és délfelől az A. moldavicum össze- 
találkozik úgy, hogy az egyetlen magyarázat, mely a növény 
jellemvonásaival és a földrajzi helyzettel összevág, az, hogy ez az 
életteljes növény, mely a két faj határvonalán immár uralkodóvá 
lett, a kettő kereszteződéséből származott A. Vulparia X moldavicum. 
A Garam felső folyása mentén is terem (eltérő alakban is: 
A. Granuae ), megint olyan vidéken, melyen az A. Vulparia és 
moldavicum területe egymásba csap. 
Hasonló jelenséggel találkozunk Erdély délkeleti szögletében, 
a hol a Bareaság zömében kizárólag A. lasianthum. Bogaras pala- 
vonulatán pedig már az A. moldavicum is terem. Egyes határ- 
hegyeken, hol a két faj találkoznék, a közbeeső A. Baumgar- 
tenianum vette át az uralmat. Ez az A. lasianthum x moldavicum 
21 * 
