302 
Comit. Fagaras: Királykő, főleg a Krepaturában (fi. hitese, et 
coerulesc., utóbbi gyakoribb: Simonkai, etc.), de a Vleduska felett 
(fi. lutese. Simonkai) és a Martoi stina felett is (fi. hitese. Zsák SK) ; 
com. Brassó: Keresztényhavas (fi. lutese. Baijmgarten, fi. coerulesc. 
Simonkai), Bucsecs: Skit la Jalomnitza (iám in territorio Romániáé, 
fi. coerulesc. Winkler SK : A pyrenaicum Kanitz Pl. Román 1879. 
p. 5). Andrá királykői példája a Nemz. Muz. gyűjteményében = 
A. Baumgartenianum. habár Rapaics i m. 35. o. A. Hosteanum- 
nak veszi. A Királykő felső régióiban egyáltalán nem terem Lyco- 
ctonuni- féle fi. coerulesc ., az alsó részekben pedig A. Hosteanum 
Rapaics szerint sem fordulhatna elő. 11 ) 
Zapalowicz (Mármaros. 1889, 96) az A. Baumgartenianum-ot 
az A. Hosteanum alá vonja, diagnózisa pedig hol az egyikre, hol 
a másikra vonatkozik, részben talán az A. patentipilum-ra, is. 
Az A. Baumgartenianum egyébiránt a Alármarosból ismeretlen és 
faji eredetét tekintve, ott aligha is fordul elő. 
Az A. Baumgartenianum fi. lutese. A. superlasianthum X 
moldavicum nak volna tekintendő. És mégis van közte és az 
A. lasianthum között még egy közbeeső tag, melyet Zsák Zoltán úr 
fedezett fel: A. Baumgartenianum f. quasi-lasianthum. Inflore- 
scentia patenter villosa A. lasiantho accedit, a quo floribus sordide 
flavescentibus dignoscitur. Ab unó parente igitur pilositatem inflore- 
scentiae. cassidis carpellorumque, ab altero flores sordide flave- 
seentes, caesio anhelatos habét. — Habitat in fissura Krepatura 
montis Királykő, ubi detexit amicus Z. Zsák. Pax adata dacára 
(Grundz. d. PH. i. d. ívarp., 142.) a Krepaturából valódi A. lasian- 
hum- ot még nem láttam. 
A Lycoctonum- féle sisakvirágok közeli rokoni kapcsolatuknál 
fogva könnyen csábítanak a philogenetikus spekulációk mezejére, 
de véleményem szerint e fajok stádiumában ma még az alapoknál 
állunk. Ezért csak annak keresésére szorítkoztam, hogy melyek 
eg}' szőkébb területen a szisztematikai jelentőséggel biró alakok. 
A mit ezenkívül az A. triste és A. Baumgartenianum eredetéről 
vagy az A. moldavicum alakkörének fejlődéséről mondtam, a tények 
alapján épült fel. 
Munkámat szíves segítségével előmozdította dr. Degen Árpád 
úr, a budap. áll. vetőmagvizsgáló állomás vezetője, dr. Richter 
Aladár kolozsvári és' dr. Beck Günther prágai egyetemi tanár úr. 
Őnekik és mindazoknak, a kik e munka folyamán irodalmi vagy 
herbáriumi anyaggal segítségemre voltak, köztük különösen Simonkai 
Lajos, Wolff Gyula, Zahlbruckner Sándor és Zsák Zoltán urak- 
n ) Hogy mi lehet a királyköi A. moldavicum var. karpaticum Rapaics, 
hasonlókép könnyű elgondolni, ha ugyan Scherfkl idézett példája nem az Északi 
Kárpátok Királyhegyéről való. 
