2. erősen görbült magról. 
Előbbiek eg^yenes vagy vo- 
násszerűen hajlott pálcikához, 
utóbbiak horoghoz vagy lópatkó- 
hoz hasonlítanak. 
Úgy a ggrosperma Düben-í, 
mint a Hardyana Dairt-í, si- 
phosperma Hardy (non Dmrt)- 
nek tartom. 
2. stark gebogene Samen. 
Die ersteren ahneln einem 
geraden oder beistrichförmig 
gebogenen Stábchen, letztere 
einem Haken oder Hufeisen. 
Ieh halté sowohl E. gyro- 
sperma Düben als auch E. Har- 
dyana Dumort für E. sipho- 
sperma Hardy (non Dumort.). 
Elatine Alsinastrum. 
f. 6. 
126. 
si aqua 
Linné Spec. pl. 1753 I. p. 367. 
E. vei'ticillata Lám. FI. Fr. III. p. 11. 
Alsinastrum galii fólia Vaill. Bot. Pár. 1727 tab. I. 
« « Schur Enum. pl. Tr. 1866. p. 
Caulis simplex vei ramosus, rectus vei adscendens, 
copiosa adest. natans. Fólia verticillata. infima elongato-linearia 
v. elongato lanceolata, nninervia, superiora ovato-lanceolata, sessilia, 
plurinervia. Verticilla infériora 12-vel plurifolia, superiora 3 — 5- 
folia. Stipulae ovato-lanceolatae, acutae, ineiso-dentatae. Flores 
axillares, sessiles. Calyx tetramerus, sepalis oblongo-lanceolatis ; 
petala 4, sepalis paulo longiora, obtusa, alba. Stamina 8; styli 4; 
capsula compresso-globosa, quadrilocularis, quadrivalvis. Semina 
cylindrica, semiarcuata, superficie reticulato-lineata. 
Az Elatinék között a leggya- 
koribb. 
Elterjedési köre : Európa kö- 
zépső része (a Skandináv fél- 
szigeten, és Nagybritanniában 
nincs). Eszakolaszországban, a 
Pyreneusokban, Kréta szige- 
tén és Bulgáriában van. de Dél- 
olaszországban 
nincs. 
Algír. 
Die haufigste d. Elatinen.Ver- 
breitungsbezirk : Mitteleuropa 
(ausgenommen die skandin. 
Halbinsel u Grossbrittannien). 
Sie kommt noch in Oberitalien 
n. den Pyrenaeen, ferner in Bul- 
garien u. auf dér Insel Kréta vor, 
fehlt aber in Süditalien. Ferner 
in Algier und Japan. 
Japán. 
Nagysága és termete változó. 
Mély vízben hosszúra nő, min- 
den részével úszik, sekély vizű 
mocsárban felemelkedő, száradó 
talajon törpe marad, szára 
egyenes. Míg rendes nagysága 
1 -2 dm. -re tehető, addig he- 
lyenként alig 2—3 cm. nagy- 
ságúak is teremnek. Ilyeneket 
talált Simonkai a drávamelléki 
mocsarakban, magam a Rétyi 
Nyír-ben. Seubert a termőhe- 
lyek különbözősége szerint há- 
Grösse und Wuchs verander- 
licli. lm tiefen Wasser wird sie 
láng u. Untét, in seichtem Was- 
ser strebt sie empor, auf trock- 
nendem Bódén bleibt sie Idein 
u. treibt gerade Stengel. Wah- 
rend sie normál 1 — 2 dm. hoch 
ist, findet mán stellenweise 
kaum 2—3 cm. hőbe Exemplare. 
Solche fand Simonkai in den 
Drausümpfen und ich selbst int 
Rétyi Nyír. Seubert unterschei- 
det folgende Standortsformen : 
