16 
Torda és Háromszékmegye, 
nyugaton a biharmegyei Mező- 
Telegd, keleten az ország ha- 
tára. Hazánkban legészakibb 
pontjai : Chinorán (Nyítram.) 
és Ungvár, mindkét hely kö- 
rülijeiül ugyanzazon szélességi 
vonalon fekszik. 
Az Alsinastrum termőhelyei 
hazánkban : 
sen Gebietes sind im Xorden 
Huszt an dér Theiss, im Süden 
Torda und das Com. Három- 
szék, im Westen Mező-Telegd, 
im Osten aber die Landesgrenze. 
Die nördlichsten Punkte ihres 
Vorkommens sind bei uns : Chi- 
noran (Com. Nyitra) u. Ungvár, 
beide hegen beilaufig in der- 
selben geogr. Breite. 
Die einzelnen Standorte von 
E. Alsinastrum in Ungarn sind 
folgende : 
Magyarfalva , a Morva melléki mocsarakban! (Neilr.) ; Récse , 
Pozsony mellett! (Lumn. 1791), Pozsony -Szt -György ! (Bolla); a 
Nyitra és a Vág foh T ó mentén (Láng A. 1841); Chinorán, Nyitra 
megye (Pantocsek), Miksi, Losoncz mellett! (Kunszt, 1867). Innen 
kipusztult. Eger! (Sadler); Gyöngyös mellett a Sárhegyen! (Feich- 
tinger). Nádasd és Borbolya között (Sopronm.) erdei mocsárban 
(Kit). Hanság (Wierzb!) de Kornhuber már nem találta, Márc- 
falva: erdei tó (Kit.); Lajtahegységben a Föhrenbergen (Gombocz 
1906); Vasvár mellett (Borbás 1887); a tömördi tóban Kőszeg 
mellett (Waisbecker 1882); Szent-Léránt ! Vasvár mellett (Márton 
1893); Keszthely és a Zala vize mellett (Wierzb.), de Borbás már 
nem találta. A Rinya melléki mocsarakban Somogybán (Wierzb.) ; 
a Dráva melléki mocsaiakban! (Wierzb.); Sellye mellett! (Simk.). 
Budapest mellett, a pesti oldalon az ördögmalomnál (Sadler 
1818); mocsarakban és folyó vizek szélén egész Pest megyében! 
(Sadler 1825); Pomáz mellett! (Xendtwich, Sándor, Borbás); Cso- 
bánka és Szt -Endre közt Kertalján ! Pestm. (Simonkai) ; Adony ! 
és Ercsi ! Fehérmegyében (Tauscher). 
Huszt! Máramarosm. (Wagner L.); Ungvár (Borbás 1881); 
Csap ! (Hazslinszky) ; Mándok ! Szabolcsm. (HaynaldD Veresmart! 
Szabolcsúi. (Simonkai); Sárospatak (Chyzer) ; Tokaj! (Hazsl.); Szo- 
molló ! a «Leánytó» szélén, Borsodm. (Vrabélyi); Hatrongyos és 
Toroszló , Hevesm. (Kit.); Tisza-Roff és Szolnok (Kerner 1875); 
Tiszabeö (Sadler 1825). 
A Hortobágyon ! Degen Árpád szóbeli közlése szerint az 
1880-as évek közepe táján még bőven volt, azóta megritkult. 
Vésztő ! Békésmegye (Borbás 1879); Gyula- Var sánd, a Fehér-Kőrös 
mellett (Kit. Kel. 1862 — 63.); a Kunság on, mindenütt, kiszáradt 
mocsarakban (Janka 1867) ; Nagyvárad mellett: a volfi, szöllösi, ürögdi 
erdők egyenes vágásaiban, álló vízben! (Simonkai 1879 és 1890); 
Nagyvárad mellett : Pecze-Szt. -Márton, Rontó és Buntyesd (Simonkai 
1890); Mezö-Télegd , Biharm. (Freyn. 1876). 
Pankota és Szőlős! Aradm. (Heuffel); Temesvár! (Borbás); 
Temesmegye (Heuffel 1858); Lúgos! (Heuffel). 
