17 
Vízakna !{ Reckert); Resinár, Szebenm. (Schur 1866); Guraro, 
Szebenm. (Fuss. 186(1); Nagyszeben! (Siaionkai); Asszonyfalva, Nagv- 
Kükiülőm. (Barth. 1867); Balázsfalva mellett a « Kerektó » partján 
(Barth. 1867); Hosszúaszó. Kis-Ktikiillőm. (Barth. 1867); T orda- 
megye (Ercsei 1844); Háromszékmegye , különösen Telek és Szt.- 
Ivánnál (Baumgarten 1816); Rétyi Nyír! Háromszékm. (Moesz 
1907). 
A Lonjamezőn : Svinjicko , Osekoeo és Koszlrena- nál (Farkas- 
VuKOTiNOvié 1869). 
Elatine hexandra DC. 
De Candolle. FI. Fr. V. 609, et Icon pl. Gall. rar. 1808 
p. 13. tab. 43. f. 1. 
Alsinasirum Serpillifolium flóré roseo tripetalo. Yaill. Bot.’ 
pár. 1727. p. 5. tab. II. fig. 1. 
El. Hydropiper !}) Liáné. Sp. pl. 1753. p. 367. 
Reichenbach. Pl. Crit. 1827. pag. 8. tab. 413. fig. 599. 
El. fi) triandra (pr. p.) Willd. Sp. pl. 1799. p. 472. 
El. tripetála (pr. p.) Sprengel. S} T st. veget. 1825. p. 261. 
El. paludosa a) Seubert. Elat. mon. 1842. p. 52. tab. IV. 
El. paludosa (pr. p.) Niedenzu. Engl. Prantl. Nat. Pfi. ram. III. 
Th. Abth. VI. VI. a. p 
Hardy. Monogr. d. Elat. 1871. p. 188. 
Canlis debilis. prostratus, ad nodos radicans, valde ramosus. 
Fólia opposita. oblougo-elliptica, brevissime petiolata; flores axil- 
lares, alterni, pedicellati; calyx trisepalus; petala terna ; filamenta 
6 ; styli 3 ; capsida trilocularis, trivalvis ; semina tere recta, luteola, 
superficie areis sexangularibits angustis in series longitudinales 
dispositis ornata. 
Seubert ahexandra-hoz vonja 
az El. major A. Bu.-t is. Kö- 
vetői is vannak : Niedenzu, Rousr 
és Foucaud, Párlatodé s mások. 
Ez az összevonás erőltetett- 
nek látszik. Bár mindkettőnek 
magja majdnem egyenes, mind- 
kettő virága kocsányos, de vi- 
rágjuk szerkezetében lényeges 
különbség van. A hexandra DC. 
virága 3 méretű, a major A. Br. 
virága ellenben 4 méretű. Két 
faj elkülönítésére nagyon is ele- 
gendőnek tartom e különbséget. 
Elterjedésköre : Európa kö- 
zépső részén kívül: Nagy-Bri- 
Seubert zieht auch E. major 
A. Br. zu E. hexandra. Ihm 
folgeu : Niedenzu, Rouy u. Fou- 
CALD, PaRLATORE U. A. 
Diese Zusammenziehung er- 
scheiut mir geküustelt. Obschon 
die Samen beider Arten fást 
gerade und ihre Blüten gestielt 
sind, ist doch in den Blü- 
ten ein durchgreifender Unter- 
schied zu finden, indem E. he- 
xandra DC. trimere, E. major A. 
Br. aber tetramere Blüten be- 
sitzt. Diesen Unterschied halté 
ich zűr Unterscheidung dieser 
beiden Arten fiirgeniigend. 
Die Verbreitung dér E. he- 
xandra ist ausser Mitteleuropa 
