szerzőket, a kik e kérdéssel 
foglalkoztak, majd minden 
magyar systematikus megpró- 
bálkozott a hévízi tündér- 
rózsánk növénygeographiai rej- 
télyének megfejtésével, s e 
közben kénytelen volt rend- 
szertani helyzetével s rokon- 
ságával is foglalkozni. 
Míg Planchon az «Etudes 
sur les Xymphaeacées (Annales 
des Sciences naturelles 1853) öt. 
illetőleg a csakis egy nem egé- 
szen megbízható képre alapí- 
tott N. acutűoba DC. levoná- 
sával, négy fajt különböztet 
meg s míg Caspary. Engler 
és Prantl Natürliche Pflanzen- 
fam. ez. művében is három 
biztos fajt ismer el, a szerző e 
csoportból eddig leírt összes 
fajokat egyetlenegy faj alfajai- 
nak, illetőleg alcsoportjainak 
tartja. 
A rendszertani egységek 
megkülönböztető bélyegeit más- 
más szerző másképen szokta 
értékelni, így azután az egyik 
az alárendelő, a másik a mellé- 
rendelő iránynak válik hívévé, 
s e szerint csoportosítja a lá- 
tott anyagot. Könnyen érthető 
okokból az egymásután kö- 
vetkező monographikus dolgo- 
zatoknál e két irány felváltva 
szokott egymásután következni. 
Sem az egyik, sem a másik 
irány jogosultságát elvitatni 
miiss solches auch nicht brin- 
gen. Abgesehen von den zahl- 
reichen auslándischen Autoren. 
welche sich für diese Frage 
interessiert habén, hat sich fást 
jeder ungarische Systematiker 
mit dér Frage des ratselhaften 
Vorkommens eines Yertreters 
diesel* Gruppé in unserem Lande 
beschaftigt und sich hierbei 
notgedrunge nauch mit dessen 
svstematischer Stellung u. Yer- 
wandtschaft beschiiftigen müs- 
sen. 
Wiihrend Planchoa in seinen 
Etudes sur les Xymphaeacées 
(Alin. des se. nat. 1853) 5, resp. 
mit Abzug dér nur auf eine 
Abbildunggegründeten A . aentí- 
loba DC., 4 Arten unterschei- 
det und auch Caspary (Nat. 
Pfl. Fám.) 3 sichere Arten aner- 
kennt, will dér Verf. sárnt- 
liche bisher beschriebenen Ar- 
ten diesel* Section als Unter- 
arten resp. Unterabteilungen 
einer einzigen Art auffassen. 
Die Unterscheidungsmerk- 
male dér system. Einheiten wer- 
den von verschiedenen Autoren 
bekanntlich verschiedenartig 
bewertet ; je nach ihrer in- 
dividuellen Auffassung nei- 
gen sie entweder dér neben- 
einander reihenden oder unter- 
ordnenden Riehtung zu, nach 
welcher sie dann das unter- 
suchte Matériái anordnen. Aus 
erklarlichen Gründen ]iflegen 
sich diese Richtungen in den 
nacheinander folgenden rnono- 
graphischen Arbeiten abzu- 
wechseln. 
Keiner diesel* Richtungen 
kann mán die Berechtigung 
